47 research outputs found
Poems That Han Yu éæ and Zhang Ji ćŒ”ç± Presented to Each Other in Zhengyuan èČć Period
Syftet med denna uppsats Àr att belysa pedagogers uppfattning om lekens betydelse för barns utveckling och lÀrande i grundskolan och trÀningsskolan samt pÄ vilket sÀtt pedagoger tillÀmpar lek i sin undervisning. Synen pÄ lek har varierat under tidens gÄng. Leken har tillmÀtts stor betydelse för barn och dess utveckling. I vÄrt litteraturavsnitt har vi valt att skriva en allmÀn historisk bakgrund kring lek och olika teorier om lek. Genom kvalitativa intervjuer med pedagoger i de bÄda verksamheterna har vi fÄtt en bild av vad lek Àr för dem och i vilken utstrÀckning de anvÀnder sig av leken i sin undervisning. Resultatet av vÄr undersökning visar att pedagogerna i de bÄda verksamheterna anser att leken har betydelse för barnets utveckling och lÀrande. Leken anvÀnds i bÄda verksamheterna pÄ olika sÀtt och i varierande utstrÀckning
Health-related quality of life, utility, and productivity outcomes instruments: ease of completion by subjects with COPD
An important outcome of any clinical intervention is the change in the subject's own perceived state of health. This can be categorized as health-related quality of life (HRQL), utility (preference-based health state), and daily life performance. 174 Swedish subjects with chronic obstructive pulmonary disease (COPD) (mean age 64.3 ± 12 years) completed five self-administered questionnaires: Short Form 36 (SF-36), St George's Respiratory Questionnaire (SGRQ), EuroQol-5D (EQ-5D), Health States-COPD (HS-COPD), and Work Productivity and Activity Impairment Questionnaire for COPD (WPAI-COPD). The subjects scored these outcomes instruments for ease of completion using a 5-point scale. The time taken to complete them was noted and the administrators' opinion of the subjects' comprehension of the questionnaires recorded using a 4-point scale. A score of 1â3 ("very easy" to "acceptable") was recorded by 92% of subjects for the SF-36, 90% for SGRQ, 80% for EQ-5D, 83% for WPAI-COPD, and 53% for HS-COPD. The HS-COPD was graded "very difficult" to complete by 21% of subjects compared with 3â5% of subjects for the other questionnaires. The mean time taken to complete all questionnaires was 39 minutes, and the large majority of subjects scored "good" for understanding by the administrator. Age correlated significantly with the degree of the subject's opinion of the ease of completion of five outcomes instruments, while the influence of gender, socio-economic status and disease severity was not statistically significant
Anthrax outbreak in a Swedish beef cattle herd - 1st case in 27 years: Case report
After 27 years with no detected cases, an outbreak of anthrax occurred in a beef cattle herd in the south of Sweden. The outbreak was unusual as it occurred in winter, in animals not exposed to meat-and-bone meal, in a non-endemic country
Turismindustrin - ett verktyg för att hjÀlpa mÀnniskor vÀlja Klimatsmartare Mat.
About 30 % of our greenhouse gas admission comes from the food we are eating, and food plays a crucial role in the choice of destinations. The tourism industry has a great opportunity to affect our food habits. Used in the right way, the industry can teach us to eat more environmental friendly
Turismindustrin - ett verktyg för att hjÀlpa mÀnniskor vÀlja Klimatsmartare Mat.
About 30 % of our greenhouse gas admission comes from the food we are eating, and food plays a crucial role in the choice of destinations. The tourism industry has a great opportunity to affect our food habits. Used in the right way, the industry can teach us to eat more environmental friendly
Organiserin, planering och systematiskt arbete för elever i behov av sÀrskilt stöd : En studie i hur man med ett inkluderande arbetssÀtt organiserar arbetet kring elever i behov av sÀrskilt stöd
Sammanfattning  Inkluderingsbegreppet har de senaste Ären inom skolans vÀrld blivit ett klichéartat uttryck. Alla elever ska inkluderas vilket Àr klart utskrivet i skolans styrdokument. Men vad menas med inkludering, Àr alla elever inkluderade i skolan i dag och hur tolkas och diskuteras begreppet i skolans verksamhet? Syftet med denna rapport Àr att undersöka hur skolorganisationen kan vara utformad nÀr alla elever Àr inkluderade samt att undersöka om det finns skillnader i organisationen kring elever i behov av sÀrskilt stöd pÄ skolor i kommuner som nÄr goda respektive dÄliga resultat i skolverkets undersökning. En studie har genomförts pÄ en skola som lyckats vÀl med att inkludera alla elever och nÄtt goda resultat. TvÄ djupintervjuer har gjorts, en med rektor och en med specialpedagog. En enkÀtstudie har genomförts pÄ fyrtio skolor i tjugo kommuner i Sverige. Tio kommuner som lyckats bÀst och tio kommuner som lyckats sÀmst. I studien redovisas hur personalen beskrev att den undersökta skolan var organiserad och hur de arbetade för att inkludera alla elever. Det konstateras Àven att skolor i kommuner som lyckades bÀst i Sverige organiserades pÄ ett liknande sÀtt som den i intervjustudie undersökta skolan.
Organiserin, planering och systematiskt arbete för elever i behov av sÀrskilt stöd : En studie i hur man med ett inkluderande arbetssÀtt organiserar arbetet kring elever i behov av sÀrskilt stöd
Sammanfattning  Inkluderingsbegreppet har de senaste Ären inom skolans vÀrld blivit ett klichéartat uttryck. Alla elever ska inkluderas vilket Àr klart utskrivet i skolans styrdokument. Men vad menas med inkludering, Àr alla elever inkluderade i skolan i dag och hur tolkas och diskuteras begreppet i skolans verksamhet? Syftet med denna rapport Àr att undersöka hur skolorganisationen kan vara utformad nÀr alla elever Àr inkluderade samt att undersöka om det finns skillnader i organisationen kring elever i behov av sÀrskilt stöd pÄ skolor i kommuner som nÄr goda respektive dÄliga resultat i skolverkets undersökning. En studie har genomförts pÄ en skola som lyckats vÀl med att inkludera alla elever och nÄtt goda resultat. TvÄ djupintervjuer har gjorts, en med rektor och en med specialpedagog. En enkÀtstudie har genomförts pÄ fyrtio skolor i tjugo kommuner i Sverige. Tio kommuner som lyckats bÀst och tio kommuner som lyckats sÀmst. I studien redovisas hur personalen beskrev att den undersökta skolan var organiserad och hur de arbetade för att inkludera alla elever. Det konstateras Àven att skolor i kommuner som lyckades bÀst i Sverige organiserades pÄ ett liknande sÀtt som den i intervjustudie undersökta skolan.
Organiserin, planering och systematiskt arbete för elever i behov av sÀrskilt stöd : En studie i hur man med ett inkluderande arbetssÀtt organiserar arbetet kring elever i behov av sÀrskilt stöd
Sammanfattning  Inkluderingsbegreppet har de senaste Ären inom skolans vÀrld blivit ett klichéartat uttryck. Alla elever ska inkluderas vilket Àr klart utskrivet i skolans styrdokument. Men vad menas med inkludering, Àr alla elever inkluderade i skolan i dag och hur tolkas och diskuteras begreppet i skolans verksamhet? Syftet med denna rapport Àr att undersöka hur skolorganisationen kan vara utformad nÀr alla elever Àr inkluderade samt att undersöka om det finns skillnader i organisationen kring elever i behov av sÀrskilt stöd pÄ skolor i kommuner som nÄr goda respektive dÄliga resultat i skolverkets undersökning. En studie har genomförts pÄ en skola som lyckats vÀl med att inkludera alla elever och nÄtt goda resultat. TvÄ djupintervjuer har gjorts, en med rektor och en med specialpedagog. En enkÀtstudie har genomförts pÄ fyrtio skolor i tjugo kommuner i Sverige. Tio kommuner som lyckats bÀst och tio kommuner som lyckats sÀmst. I studien redovisas hur personalen beskrev att den undersökta skolan var organiserad och hur de arbetade för att inkludera alla elever. Det konstateras Àven att skolor i kommuner som lyckades bÀst i Sverige organiserades pÄ ett liknande sÀtt som den i intervjustudie undersökta skolan.
VĂ€rldsarvet södra Ălands odlingslandskap Det komplexa i att bevara ett levande vĂ€rldsarv, utveckla ett jordbruk, sĂ€lja en upplevelse och hantera klimatet i förĂ€ndring.
Eighteen years since the agricultural landscape of southern Ăland were inscribed on the World Heritage list, this study aims to investigate the effect on the agriculture that created and are maintaining the World Heritage. Its relation to the tourism and the threats of climate change. Semi-structured interviews with farmers, destination developer and climate strategist were conducted to gain deeper knowledge. Results indicates the difficulty in communicate the complexity of a living world heritage. Tourism and agriculture on Ăland benefits from each other but the meeting between the two includes challenges as romanticizing of farming and service skills. Climate change is a major threat to the agricultural landscape of southern Ăland even though flexibility and adaptation is part of the everyday life as a farmer. This study shows a forgotten potential in the status of a world heritage as well as an urgent need to act to preserve it for future generations.Eighteen years since the agricultural landscape of southern Ăland were inscribed on the World Heritage list, this study aims to investigate the effect on the agriculture that created and are maintaining the World Heritage. Its relation to the tourism and the threats of climate change. Semi-structured interviews with farmers, destination developer and climate strategist were conducted to gain deeper knowledge. Results indicates the difficulty in communicate the complexity of a living world heritage. Tourism and agriculture on Ăland benefits from each other but the meeting between the two includes challenges as romanticizing of farming and service skills. Climate change is a major threat to the agricultural landscape of southern Ăland even though flexibility and adaptation is part of the everyday life as a farmer. This study shows a forgotten potential in the status of a world heritage as well as an urgent need to act to preserve it for future generations
Alla Ă€r vi olika â alla lĂ€r vi olika
Syftet med vÄr studie Àr att undersöka vilka undervisningsmetoder pedagogerna pÄ en utvald skola anvÀnder sig av i undervisningen för att öka elevernas motivation och bejaka deras olikheter för inlÀrning. Vi har gjort en kvalitativ undersökning med fokusgruppsamtal, intervjuer och observationer som metod. SÄledes ligger intresset i att ta reda pÄ vilka undervisningsmetoder pedagogerna anvÀnder sig av för att öka elevernas motivation och bejaka deras olikheter för inlÀrning. Vi har funnit det relevant att bÄde intervjua samt observera elever och pedagoger i Ärskurs tre. Resultatet visar att eleverna i studien lÀr in ny och svÄr kunskap pÄ olika sÀtt om de ges möjlighet till det. Begrepp som motivation och metakognition Àr viktiga att ta in i lÀrandeprocessen. Trots pedagogernas vision och vetskap om det som undersöks framstÄr hinder som försvÄrar för pedagogerna att bedriva undervisningen som de sjÀlva önskar. UtifrÄn vÄrt resultat ser vi att de elever som har de styrkor som skolan mest prÀglas av gÀllande hur man tar in ny och svÄr kunskap har ett försprÄng att lyckas i ett lÀngre perspektiv