316 research outputs found
Eget material eller utgivna lÀromedel - LÀromedel pÄ estetiska programmets Gehörs- och MusiklÀra 1
Studiens syfte Ă€r att ge en bild av hur lĂ€rare i gehörs- och musiklĂ€ra 1 (GeMu 1) vĂ€ljer och arbetar med lĂ€romedel till kursen. Studiens fokus ligger pĂ„ hur lĂ€rares tolkning av styrdokumenten pĂ„verkar lĂ€romedelsurvalet, samt hur kollegiala samarbetsformer spelar in nĂ€r lĂ€rare vĂ€ljer lĂ€romedel. Studien bestĂ„r av fem intervjuer i vilka GeMu-lĂ€rare har berĂ€ttat om deras val av lĂ€romedel samt hur styrdokument och samarbete mellan lĂ€rare pĂ„verkar vilka lĂ€romedel som vĂ€ljs. LĂ€rarna som intervjuats Ă€r verksamma pĂ„ kommunala gymnasieskolor i södra Sverige och undervisar i kursen GeMu 1. Studien visar att de GeMu-lĂ€rare som deltog i studien ofta utgĂ„r ifrĂ„n sin egen GeMu-metodik vid lĂ€romedelsval och att utstrĂ€ckningen av samarbetet med andra GeMu-lĂ€rare varierar. Studien visar vidare att egenproducerade lĂ€romedel Ă€r anvĂ€ndbara, frĂ€mst pĂ„ grund av att de Ă€r anpassningsbara och enkla att förĂ€ndra. Studien visar Ă€ven att de intervjuade lĂ€rarna tolkar styrdokumenten olika. För att ge en mer likvĂ€rdig undervisning och en rĂ€ttvisare bedömning samarbetar lĂ€rarna dock ofta för att komma till ett samförstĂ„nd kring undervisningens innehĂ„ll.The study aims to provide a picture of how teachers in music theory and ear training choose and work with teaching material for the upper secondary school course âGehörs- och musiklĂ€ra 1â, which translates into âEar training and music theory 1â. The focus of the study is on how the teachers' interpretations of the national governing documents affects the selection of teaching material, and how collaboration between teachers comes into play when teachers choose teaching material. The study consists of five interviews in which teachers in ear training and music theory share their views about the choice of teaching material, and how the national governing documents for upper secondary music theory education and teachersâ collaboration affects that decision. The teachers who were interviewed are active in upper secondary schools in southern Sweden and teach the music theory course. The study shows that the teachers in the study in choose teaching material based on their own personal educational thoughts with some influence from other teachers. The teachers use self-produced learning material extensively, which the study shows can be useful if they are made accessible for other teachers. The study shows that teachers interpret the governing documents differently, and that they often collaborate to provide a more equal level of education between schools and a more fair assessment
Elevperspektiv pÄ vad som vÀcker intresse för litteraturhistoria
Previous research on teaching and learning of literature has called for empirical investigations on classroom practice concerning literary history. As an answer to this call, the study aims to develop knowledge about what sparks studentsâ interest in the teaching of literary history in upper secondary school. In relation to the introductory lesson in literary history, studentsâ attitudes were collected through questionnaires and interviews. 286 students from ten classes in five different schools participated, all from various university preparation programmes. Thematic analysis was applied to analyse studentsâ responses. The analysis showed that themes of (1) content and (2) teachersâ ways of leading and organising the teaching, contributed to spark studentsâ interest in literary history in various ways. In relation to content, the studentsâ foregrounded studentsâ experiences; intertextuality; similarities and differences between different periods; epochs, authors and works; and aesthetic elements. Regarding teachersâ ways of leading and organising the teaching, the students emphasised passion and engagement, content legitimation, interaction and participation, variety, structure and delimitation and grades or de-emphasis on performance. These findings are discussed in relation to theories of interest and teaching
âDu hör att nu liksom spinner han som en kattâ â transformation av ett yrkeskunnande till ett undervisningsinnehĂ„ll
Denna studie behandlar transformation av yrkeskunnande till ett undervisningsinnehĂ„ll. I fokus Ă€r hur svetslĂ€rare synliggör ljud och hörselintryck i förhĂ„llande till lĂ€randeobjektet âinstĂ€llningar av strömkĂ€llan i svetsmetoden MIG/MAGâ, samt hur elevers förstĂ„else kan uppvisas i undervisningen. Det saknas bĂ„de praktiknĂ€ra studier och Ă€mnesdidaktisk forskning i det forskningsfĂ€lt som behandlar yrkesutbildning. Syftet Ă€r dĂ€rför att bidra med kunskap om vad som hĂ€nder nĂ€r svetslĂ€rare i en learning study systematiskt transformerar yrkesĂ€mneskunskap i undervisning av ett lĂ€randeobjekt i svetsmetoden MIG/MAG. Empirin bestĂ„r av dokumenterade lĂ€rarlagssamtal och filmade undervisningspass. Resultaten pĂ„visar yrkesĂ€mnesdidaktikens komplexitet och dĂ€ri görs kopplingar till ett yrkeskunnandes transformation till ett undervisningsinnehĂ„ll.
ENGLISH:
Vocational teachersâ transformation of vocational knowing into subject-specific educational content
Transformation of welding teachers' vocational knowing into subject-specific educational content is the focus of this study. The article displays the process of a learning study, in which welding teachers visualize sound as an aspect of making the correct settings in MIG/MAG welding as well as how students' understanding can be demonstrated. The aim of the study is to contribute with knowledge regarding what happens when welding teachers in a learning study systematically transform subject-specific vocational knowledge to an object of learning in the welding method MIG/MAG. The data consists of the welding teacher team's documented meetings and film material from teaching situations. The complexity of subject-specific education within VET is shown with the use of the transformation concept.
Keywords:Â Transformation, CAVTA, Variation theory, Conversation analysis, Learning study, VE
Mellan klassrum och scen - en studie av ensembleundervisning pÄ gymnasieskolans estetiska program
Singing and playing instruments in Swedish secondary schools follow a long tradition, where playing in orchestras or singing in choirs are common historical examples of ensemble activities. In the last decades ensemble playing and teaching have undergone different changes, both in relation to musical practices at large, and with regard to repertoire, use of instruments, technical equipment and not least the philosophical and pedagogical ideas about music education. The aim of this thesis is to get a deeper knowledge about contemporary classroom ensemble in Swedish upper secondary schools. The research questions are: What does the object of learning look like in classroom ensemble? How are objects of learning in classroom ensemble legitimated? The theoretical framework is inspired by Foucauldian discourse analysis where the concept of discourse is used in an ecclectic way in order to grasp how ways of thinking about music, music education, pedagogy and didactics inform the music teachers and by that legitimizing different objects of learning. Data has been collected by focus group interviews, where four groups of music teachers participated, and by observing and interviewing three music teachers teaching classroom ensemble. Data has been analyzed following Foucaultâs concepts of the event, the series, the regularity and the condition of possibility. In the analysis, two discourses are found to permeate the practice of classroom ensemble: (i) the discourse on artistry, which articulates objects with relevance for the performance (a concert, a show), where pupils try to simulate and implement an informal music practice and, (ii) the discourse on schooling, which articulates objects relating to schooling and education. The results show that the performances play a major role in the teaching of classroom ensemble, and as a result, what pupils learn is limited to what they are playing during those performances. This leads to questions about what the pupils learn by participating in such performance
Verksamhetsförlagd lÀrarutbildning och specialpedagogisk kunskap
I den förnyade lĂ€rarutbildningen ska alla studenter tillĂ€gna sig specialpedagogisk kunskap och kompetens. Enligt lĂ€rarutbildningskommittĂ©ns betĂ€nkande Ă€r det nödvĂ€ndigt, eftersom den stora utmaningen i dagens skola utbildningsmĂ€ssigt och verksamhetsmĂ€ssigt Ă€r hur förskolans och skolans personal ska hantera det faktum att elever har olika förutsĂ€ttningar, erfarenheter och behov. Projektet tar sin utgĂ„ngspunkt i de verksamhetsförlagda delarna av lĂ€rarutbildningen (VFU) och lĂ€rarstudenters kunskapsutveckling i specialpedagogik. Syftet Ă€r att studera hur blivande lĂ€rare erfar mötet med alla elevers olikheter samt uppfattar och förstĂ„r betingelser och villkor för elevers delaktighet och lĂ€rande i skolans vardagliga arbete. Kunskapsintresset Ă€r Ă€ven riktat mot att studera högskolans kollektiva kunskapsbildning med avseende pĂ„ lĂ€rarstudenters möte med hela variationen av elevers olikheter i skolan. Undersökningen Ă€r grundad i ett kommunikativt relationsinriktat perspektiv inom vilket samspel mellan individ och omvĂ€rld fokuseras (Ahlberg, 2001). MĂ€nniskors delaktighet, kommunikation och lĂ€rande betraktas som sammanflĂ€tade i en ömsesidig pĂ„verkan. Forskningsintresset Ă€r riktat mot att samtidigt urskilja och beakta olika aspekter av skolans verksamhet. Det handlar om individen, den sociala praktiken samt organisatoriska och strukturella aspekter som formar villkor och betingelser för elevers skolsituationer. Studenterna som deltar i projektet gĂ„r vid nĂ„gon av lĂ€rarutbildningens tre inriktningar mot grundskolans senare Ă„r och gymnasieskolan som erbjuds vid den högskola dĂ€r studien genomförs. Ă
tta till tio studenter frÄn varje inriktning bildar ett nÀtverk som fortlöpande trÀffas för att diskutera och reflektera över frÄgestÀllningar och dilemman som uppstÄr i mötet med alla elevers olikheter. Som utgÄngspunkt för samtalen tas loggböcker som studenterna skriver under sina veckor i skolan. Studenterna fÄr Àven tillfÀlle att föra samtal tillsammans med handledare, specialpedagoger, högskolelÀrare och representanter frÄn andra yrkesgrupper. Resultaten visar att studenterna nÀr det gÀller att möta elevers olikheter i stor utstrÀckning uppmÀrksammar differentiering och nivÄgruppering av eleverna. De reflekterar över konsekvenserna av en mÄlstyrd skola och refererar till mÄl att strÀva mot och mÄl att uppnÄ. De fokuserar i mycket stor utstrÀckning arbetsmiljön i klassrummet och lÀrares möjligheter att skapa lugn och arbetsro i klassrummet. I mindre utstrÀckning berör studenterna skolan som organisation, skoldokument och lÀrares samverkan. Ett resultat av projektet Àr ocksÄ att det har bidragit till en ökad fokusering av specialpedagogiska frÄgestÀllningar vid högskolan
Dokumentation i slöjdpraktiker: Redskap för att fÄnga slöjdprocessen och synliggöra lÀrandet
De gÀllande lÀroplansgrundernas betoning pÄ multilitteracitet framtrÀder i slöjdÀmnet genom ökat fokus pÄ dokumentation av den multimodala verksamheten. Detta föranleder ett nytÀnkande och en utveckling av den dokumentationstradition som historiskt funnits inom Àmnet. Via en diskussion om multilitteracitet, samt dokumentation och reflektion pÄ ett allmÀnt plan, styrs studien in pÄ en deskriptiv diskussion kring olika dokumentationssÀtt och hur de kan anpassas till undervisning i slöjd. De dokumentationssÀtt som beskrivs och definieras Àr bÄde analoga och digitala bestÄende av portfolio, skissbok, dagbok, blogg och mikroblogg. Den deskriptiva diskussionen visar pÄ de presenterade dokumentationssÀttens sÀrdrag och funktioner under lÀrandeprocessens olika faser.De gÀllande lÀroplansgrundernas betoning pÄ multilitteracitet inom den grundlÀggande utbildningen framtrÀder i slöjdÀmnet genom ökat fokus pÄ dokumentation av den multimodala verksamheten. Detta föranleder ett nytÀnkande och en utveckling av den dokumentationstradition som historiskt funnits inom Àmnet. Via en diskussion om multilitteracitet, samt dokumentation och reflektion pÄ ett allmÀnt plan, styrs föreliggande studie in pÄ en deskriptiv diskussion kring dokumentationssÀtt som anvÀnds inom olika utbildningsnivÄer och inom arbetslivet, samt hur dessa kan anpassas till undervisning i slöjd i grundlÀggande utbildning. Studien Àr upplagd som en traditionell litteraturöversikt. De dokumentationssÀtt som beskrivs och definieras Àr bÄde analoga och digitala bestÄende av portfolio, skissbok, dagbok, blogg och mikroblogg. Den deskriptiva diskussionen visar pÄ de presenterade dokumentationssÀttens sÀrdrag och funktioner under lÀrandeprocessens olika faser.
Â
Documentation in craft practices - tools for capturing the craft process and making learning visible
Abstract
The emphasis of the current curriculum is laid on multiliteracy in the basic education and appears in the subject of craft through increased focus on documentation of multimodal activities. This leads to a new way of thinking and a development of the documentation tradition that historically has existed within the subject. Through a discussion of multiliteracy, as well as documentation and reflection on a general level, the present study is guided into a descriptive discussion of documentation methods used in different levels of education and in working life, and how these can be adapted to teaching craft in basic education. The study is structured as a traditional literature review. The documentation methods that are described and defined are both analog and digital, consisting of portfolio, sketchbook, diary, blog and microblog. The descriptive discussion shows the characteristics and functions of the presented documentation methods during the different phases of the learning process.
Keywords: multiliteracy, reflection, evaluation, portfolio, diary, blog, microbloggin
Socialt rÀttvis och inkluderande undervisning i idrott och hÀlsa
Syftet med den studie som ligger till grund för artikeln var att öka förstÄelsen för hur lÀrare i idrott och hÀlsa kan bedriva en inkluderande undervisning som kÀnnetecknas av social rÀttvisa och dÀr alla elever har möjlighet att delta och lyckas. Studien genomfördes inom ramen för ett internationellt samarbetsprojekt som undersökte hur lÀrare i idrott och hÀlsa hanterar frÄgor om inkludering, jÀmlikhet och social rÀttvisa i undervisningen. I denna artikel redovisas resultat frÄn observationer av undervisning i idrott och hÀlsa i Ärskurs 7 till 9 i Sverige med tillhörande intervjuer av fem lÀrare i Àmnet. Resultaten visar att lÀrarna anvÀnde sig av flera olika strategier kopplat till tre huvudteman: (1) skapa goda relationer med och mellan elever, (2) anpassningar för att utjÀmna ojÀmlikheter och (3) stötta de som behöver. Trots de goda exempel som lyfts i denna artikel, behöver undervisningspraktiker vidareutvecklas som inte bara hanterar utan Àven kan utmana och förÀndra rÄdande normer och vÀrderingar i Àmnet.
ENGLISH:
Socially just and inclusive teaching practices in physical education and health
The purpose of the study that forms the basis of the article was to increase the understanding of how physical education and health teachers can teach in more inclusive and socially just ways. The study was carried out within the framework of an international collaborative project that examined how teachers of physical education and health handle issues of inclusion, equity and social justice in practice This article reports results from observations of physical education and health lessons in grades 7 to 9 in Sweden and follow-up interviews with five teachers in this subject. The results show that the teachers used several different strategies related to three main themes: (1) creating good relationships with and between students, (2) adaptations to equalise inequalities and (3) supporting those who need it. Despite the good examples highlighted in this article, teaching practices need to be further developed that not only deal with but can also challenge and change prevailing norms and values in the subject.
Keywords:Â Physical education and health, Social justice, Inclusion, Equit
- âŠ