50 research outputs found
Religious Participation and Civic Engagement in a Secular Context: Evidence from Sweden on the Correlates of Attending Religious Services
The aim of the present study is to investigate the potential link between religious participation and civic engagement in Sweden. Religious participation probably plays a different role in a secular context compared to a context where religion and politics are more intertwined. First, do those who regularly attend religious services in Sweden volunteer and participate in charitable giving more often compared with those who do not? Second, are those who regularly attend religious services more, or less, politically active between elections compared with those who do not in Sweden? Third, do those who regularly attend religious services in Sweden receive more requests to volunteer than those who do not? The study uses survey data on volunteering from random samples of individuals in Sweden. Results showed that volunteering was limited to a restricted group of organizations. There is a higher propensity among those who regularly attend religious services to volunteer within political parties. Those who frequently attend church were significantly more often requested to volunteer by someone else
Landsbygdernas och de mindre orternas civilsamhÀllen
Denna rapport introducerar det forskningsfĂ€lt som uppstĂ„r nĂ€r landsbygdsforskning och civilsamhĂ€llesforskning möts. Texterna i rapporten presenterades vid en konferens som genomfördes 2021 av en grupp forskare som Ă€r verksamma inom civilsamhĂ€llesforskning och landsbygdsforskning. Som framgĂ„r av konferensens titel, âLandsbygdernas och de mindre orternas civilsamhĂ€llenâ, skulle den ge möjlighet för dessa tvĂ„ forskningsomrĂ„den att mötas och fördjupa varandra. Rapporten Ă€r tĂ€nkt som en ingĂ„ng till aktuell forskning pĂ„ detta tema och vi tror den kan vara intressant lĂ€sning för bĂ„de aktiva inom civilsamhĂ€llets organisationer och verksamma inom myndigheter, regioner och kommuner som relaterar till landsbygdernas civilsamhĂ€lle i sitt arbete. Rapporten inleds med ett kapitel som kortfattat och översiktligt beskriver hur civilsamhĂ€llesforskning och landsbygdsforskning vĂ€xt fram och diskuterar behovet av forskning som sĂ€tter fokus pĂ„ landsbygdernas och de mindre orternas civilsamhĂ€llen. De inkluderade kapitlen presenterar forskning dĂ€r landsbygdernas civilsamhĂ€llen studerats med olika metoder och ur flera olika perspektiv. I den första delen av rapporten presenteras forskning som beskriver skillnader och likheter i civilsamhĂ€llesengagemang mellan stĂ€der och landsbygd i Sverige, behandlar hur tillgĂ„ng till service ocksĂ„ kan pĂ„verka tillit till institutioner och diskuterar betydelsen av kĂ€nslor i relation till civilsamhĂ€llesengagemang och samhĂ€llsutveckling. Vidare presenteras en övergripande bild av kunskapslĂ€get om social innovation som svar pĂ„ landsbygdens samhĂ€llsutmaningar, med sĂ€rskilt fokus pĂ„ civilsamhĂ€llets roll och samverkan med andra samhĂ€llsaktörer. UtifrĂ„n en studie av civilsamhĂ€llesprojekt finansierade med offentliga medel diskuteras ocksĂ„ hur de ekonomiska bidragsresurserna omvandlas till immateriella resurser till nytta för lokaldesamhĂ€llet. Rapporten innehĂ„ller ocksĂ„ kapitel som diskuterar civilsamhĂ€llets alternativa bildningsvĂ€gar som utgĂ„r frĂ„n platsers egna premisser, sociala rörelser för hĂ„llbarhet pĂ„ den svensk-samiska landsbygden samt ett kapitel som diskuterar hur medborgarskapet omformas nĂ€r boende i landsbygder och mindre orter i större utstrĂ€ckning behöver förlita sig pĂ„ civilsamhĂ€llets lösningar för att fĂ„ tillgĂ„ng till vardaglig service och grundlĂ€ggande infrastruktur
Diversity and Community Trust in Swedish Local Communities
This article analyses the effect of immigration-related diversity on different forms of trust through the hierarchical analysis of three levels of approximately 5,000 respondents nested in over 800 neighbourhoods and 33 municipalities. The data set is based on a unique survey that was specially designed to measure different forms of trust and to test the effects of context. Building on previous findings about the effect of diversity on various forms of trust in Sweden, we discuss three mechanisms through which diversity may drive down community trust in diverse settings â dissimilarity, perceptions of unfairness and asymmetry of information and norms â and explore these empirically. In particular, we examine under which conditions asymmetry of information and norms and perceptions of unfairness affect community trust, and how it interacts with diversity. Our analysis reveals that norm asymmetry and perceptions of unfairness affect community trust negatively but the negative effects are more pronounced in the most diverse local communities.acceptedVersio
LokalsamhÀlletillit i Sverige före och efter flyktingkrisen
Under perioden 2014 till 2016 kom ett antal kommuner runtom i Sverige att ta ett stort ansvar för mottagandet av nyanlĂ€nda migranter. Med mottagandet av nyanlĂ€nda kom graden av mĂ„ngfald, det vill sĂ€ga blandningen i befolkningen utifrĂ„n födelseland, att öka i kommuner med ett stort mottagande. Tidigare forskning har pekat pĂ„ att det finns ett negativt samband mellan graden av mĂ„ngfald i lokalsamhĂ€llet och graden av tillit till andra i lokalsamhĂ€llet. Kunskapen om hur förĂ€ndringar i kommunernas befolkning pĂ„verkar graden av lokalsamhĂ€lletillit Ă€r relativt begrĂ€nsad. Syftet med denna undersökning var dĂ€rför att undersöka om det finns nĂ„got samband mellan kommuners mottagande av nyanlĂ€nda och dess invĂ„nares lokalsamhĂ€lletillit. Studiens tre frĂ„gestĂ€llningar var: Har antalet mottagna nyanlĂ€nda i kommunerna pĂ„verkat lokalsamhĂ€lletilliten pĂ„ kommunnivĂ„? Har kommunfaktorer â som graden av ekonomisk ojĂ€mlikhet och graden av homogenitet i kommunbefolkningen innan mottagandet av nyanlĂ€nda â nĂ„gon betydelse för lokalsamhĂ€lletilliten hos invĂ„narna Ă„r 2017? Vilken betydelse har kontakter mellan grupper för sambandet mellan mottagande av nyanlĂ€nda och lokalsamhĂ€lletillit? Resultaten frĂ„n studien visar att tilliten till andra i lokalsamhĂ€llet pĂ„ kommunnivĂ„ hos majoritetsbefolkningen samvarierade med ökningen av mottagandet av nyanlĂ€nda. I de kommuner som haft en större ökning av andelen nyanlĂ€nda Ă€r lokalsamhĂ€lletilliten nĂ„got lĂ€gre. Detta Ă€r i linje med den forskning som pekat pĂ„ att lokalsamhĂ€lletilliten Ă€r lĂ€gre hos samtliga grupper om omrĂ„det prĂ€glas av mĂ„ngfald. Storleken pĂ„ sambandet mellan ökningen av mottagande av nyanlĂ€nda och förĂ€ndringen i lokalsamhĂ€lletillit Ă€r relativt modest. Sambandet Ă€r dock inte liktydigt med ett orsakssamband mellan mottagandet i kommunerna och förĂ€ndringar av lokalsamhĂ€lletillit. Det gĂ„r inte att helt utesluta att kommuner med sĂ€rskilda egenskaper tog emot fler nyanlĂ€nda och att dessa egenskaper ocksĂ„ inverkade pĂ„lokalsamhĂ€lletilliten. Vidare visar resultaten att graden av ekonomisk ojĂ€mlikhet i kommunen hade en inverkan pĂ„ vilken betydelse mottagandet av nyanlĂ€nda hade för lokalsamhĂ€lletilliten hos kommuninvĂ„narna Ă„r 2017. En tĂ€nkt individ som bodde i en kommun med en relativt sett högre grad av inkomstojĂ€mlikhet, och med ett mer omfattande mottagande av nyanlĂ€nda, skulle ha en lĂ€gre nivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit Ă€n motsvarande individ som bodde i en kommun prĂ€glad av större ekonomisk jĂ€mlikhet. Det största mottagandet av nyanlĂ€nda, i förhĂ„llande till folkmĂ€ngd, skedde i mindre kommuner som i genomsnitt hade en relativt jĂ€mlik inkomstfördelning och detta kan ha haft betydelse för att förĂ€ndringarna pĂ„ kommunnivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit var relativt sett begrĂ€nsade. Huruvida kommunens befolkning var mer eller mindre homogen (utifrĂ„n födelseland) innan mottagandet hade ocksĂ„ betydelse. För en tĂ€nkt individ som bodde i en kommun med en relativt sett högre grad av homogenitet Ă„r 2009, och med ett mer omfattande mottagande av nyanlĂ€nda, skulle denna individ ha en lĂ€gre nivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit Ă€n motsvarande individ som bodde i en kommun som hade en mer heterogen befolkning Ă„r 2009. Antalet kommuner i denna studie Ă€r emellertid relativt begrĂ€nsat och dessa resultat bygger delvis pĂ„ extrapoleringar och behöver dĂ€rför prövas i fler kontexter. Den allra största delen av variationen i lokalsamhĂ€lletillit förklaras emellertid av individfaktorer. En viktig individfaktor utifrĂ„n tidigare forskning Ă€r kontakter mellan grupper. Individer som uppgav att de aldrig hade kontakter med personer av annan bakgrund hade generellt sett lĂ€gre nivĂ„er av lokalsamhĂ€lletillit. Skillnaderna i lokalsamhĂ€lletillit mellan de som aldrig hade nĂ„gra kontakter med personer med annan bakgrund, och de som hade kontakter, berĂ€knades vara större ju fler nyanlĂ€nda som tagits emot under perioden. Kontakter mellan grupper hade sĂ„ledes störst betydelse för lokalsamhĂ€lletilliten hos invĂ„nare i kommuner som tagit emot mĂ„nga nyanlĂ€nda. Den största gruppen svarande i undersökningen uppgav att de endast sporadiskt eller aldrig hade kontakter med personer med annan bakgrund i sitt bostadsomrĂ„de. Resultaten visade Ă€ven att det fanns en liten andel som uppfattade kontakter med personer med annan bakgrund Ă€n de sjĂ€lva pĂ„ det hela taget som negativa, eller till och med mycket negativa. Mycket negativa uppfattningar om kontakter mellan grupper bidrog till lĂ€gre lokalsamhĂ€lletillit ju fler nyanlĂ€nda som mottagits i kommunen. Sammantaget kan mottagandet av nyanlĂ€nda ensamt endast förklara en mindre del av variationen i lokalsamhĂ€lletillit mellan kommuner och individer. Resultaten ger visst stöd Ă„t att sambandet mellan mottagande av nyanlĂ€nda och lokalsamhĂ€lletillit kan förstĂ€rkas eller försvagas av kommunfaktorer, som inkomstojĂ€mlikhet och tidigare mĂ„ngfald i befolkningen, och av individfaktorer, som kontakter mellan grupper
Kalm, Sara & Anders Uhlin, 2015. Civil Society and the Governance of Development: Opposing Global Institutions. Basingstoke: Palgrave Macmillan
Generell tillit och andel röster pÄ Sverigedemokraterna pÄ kommunnivÄ i riksdagsvalet 2018
Kontakter mellan grupper inom civilsamhÀllets organisationer
Studien undersöker i vilken mÄn det förekommer kontakter mellan grupper som Àr olika varandra eller inte inom civilsamhÀllets organisationer och nÀtverk och om kontakterna samvarierar med lÀgre fördomar och högre tillit till grupper som Àr annorlunda en sjÀlv. Studien Àr baserad pÄ en surveyundersökning som Àr genomförd till ett urval av invÄnare mellan 18-84 Är i 36 svenska kommuner. Totalt deltog drygt 10200 personer i undersökningen. I takt med att mÄngfalden i samhÀllet ökar framstÀlls arenor som möjliggör kontakter mellan grupper alltmer centrala för den sociala sammanhÄllningen. Flera tidigare studier pekar pÄ samband mellan exempelvis tillit och ökad livskvalitet, bÀttre sjÀlvskattad hÀlsa. Kontakter mellan grupper inom ramen för civilsamhÀllet förekommer i varierande utstrÀckning mellan typ av organisationer och kommuner. Resultaten pekar pÄ betydelsen av att kontakterna uppfattas som positiva för tillit och tolerans mellan grupper. Resultaten Àr i linje med tidigare studier pÄ att yngre Àr mer benÀgna att uppfatta kontakter som positiva Àn Àldre
Religious Participation and Civic Engagement in the Secular Context : Evidence from Sweden on the Correlates of Attending Religious Services
The aim of the present study is to investigate the potential link between religious participation and civic engagement in Sweden. Religious participation probably plays a different role in a secular context compared to a context where religion and politics are more intertwined. First, do those who regularly attend religious services in Sweden volunteer and participate in charitable giving more often compared with those who do not? Second, are those who regularly attend religious services more, or less, politically active between elections compared with those who do not in Sweden? Third, do those who regularly attend religious services in Sweden receive more requests to volunteer than those who do not? The study uses survey data on volunteering from random samples of individuals in Sweden. Results showed that volunteering was limited to a restricted group of organizations. There is a higher propensity among those who regularly attend religious services to volunteer within political parties. Those who frequently attend church were significantly more often requested to volunteer by someone else.Funding: Linkoping University</p
Engagemang i civilsamhÀllet i Malmö : Betydelsen av kontakter mellan grupper för tillit
Syftet med denna rapport har varit dels att beskriva om kontakter mellan grupper förekommer inom civilsamhĂ€llets organisationer i Malmö stad, dels att studera om erfarenheter frĂ„n kontakter i civilsamhĂ€llet har betydelse för tillit. Kontakter defnieras i denna studie som att ha nĂ„gon form av umgĂ€nge eller samtal med nĂ„gon med bakgrund frĂ„n ett annat land Ă€n vad den svarande sjĂ€lv har. MĂ„ngfald eller diversitet i befolkningen kan vara en viktig drivkraft för tillvĂ€xt och kreativitet. Samtidigt har forskningen visat pĂ„ att samhĂ€llen med hög mĂ„ngfald i befolkningen ocksĂ„ ofta har lĂ€gre nivĂ„er av mellanmĂ€nsklig tillit. Om tilliten mellan mĂ€nniskor Ă€r lĂ„g kan det försvĂ„ra samarbeten och bland annat minska viljan att göra lĂ„ngsiktiga afĂ€rer. Detta kan i sin tur leda till lĂ€gre tillvĂ€xt. En av orsakerna till att tilliten oftare Ă€r lĂ€gre i samhĂ€llen med en hög mĂ„ngfald antas vara att invĂ„narna i sĂ„dana samhĂ€llen mer sĂ€llan har sociala band till varandra. Ofta föreslĂ„s dĂ€rför att grupper som Ă€r olika varandra behöver ha meningsfulla och positiva kontakter med varandra för att skapa relationer och minska misstron mot andra grupper. HĂ€r förs ofta det civila samhĂ€llets organisationer som möjliggörare för positiva kontakter mellan grupper. CivilsamhĂ€llet bestĂ„r av en mĂ€ngd olika ideella organisationer. I denna studie avses medlemsorganisationer och organisationer som invĂ„narna gör ideella insatser för. Ideella föreningar Ă€r den vanligaste formen av civilsamhĂ€llesorganisation. Dock baseras detta ofta pĂ„ antaganden om att kontakter faktiskt sker inom civilsamhĂ€llets organisationer fram och att kontakterna bidrar till positiva erfarenheter. Datamaterialet kommer frĂ„n en enkĂ€tundersökning kallad Tillitsbarometern som genomfördes 2017 och 2020 med ett större urval av svarande i Malmö. Tillitsbarometern Ă€r en stor enkĂ€tstudie som genomförts av Statistiska CentralbyrĂ„n pĂ„ uppdrag av Marie Cederschiöld högskola1. Analyserna i rapporten har visat pĂ„ att andelen som Ă€r engagerade i civilsamhĂ€llet varierar utifrĂ„n kön, Ă„lder och utlĂ€ndsk bakgrund. Resultaten pekar pĂ„ att skillnaderna i deltagande i Malmö i viss mĂ„n hade ökat 2020 jĂ€mfört med 2017. I stor utstrĂ€ckning beror detta pĂ„ att kvinnor och framför allt kvinnor med utlĂ€ndsk bakgrund i större utstrĂ€ckning inte lĂ€ngre Ă€r medlemmar. Att kvinnor i större utstrĂ€ckning Ă€n mĂ€n minskar sitt engagemang i civilsamhĂ€llet under perioder av kris, likt det som coronapandemin innebar, Ă€r ett mönster som ocksĂ„ setts i andra studier. Analyserna visade att det sker kontakter mellan grupper inom ramen för civilsamhĂ€llet och dessa kontakter sker oftare bland yngre Ă€n bland Ă€ldre. De yngre hade oftare nĂ„got mer positiva erfarenheter av kontakter Ă€n de Ă€ldsta Ă„ldersgrupperna. Resultaten pekar Ă€ven pĂ„ att positiva erfarenheter frĂ„n kontakter kan dĂ€mpa betydelsen av att bo i ett omrĂ„de som prĂ€glas av mĂ„ngfald. Vidare visade analyserna av paneldata att gruppen som haft positiva erfarenheter frĂ„n kontakter med andra grupper 2017 ocksĂ„ hade nĂ„got högre nivĂ„er av lokalsamhĂ€lletillit och tillit till dem med annan religion och annan nationalitet 2020. Ăven om kontakterna föregĂ„r nivĂ„erna av tillit gĂ„r det dock inte att helt utesluta att de som har kontakter redan frĂ„n början har högre nivĂ„er av bĂ„de lokalsamhĂ€lletillit och tillit till  dem med annan religion och annan nationalitet och att de dĂ€rför ocksĂ„ söker sig till kontakter med andra grupper i högre utstrĂ€ckning. Generellt sett Ă€r dock nivĂ„erna av tillit tĂ€mligen stabila över tid hos individer. Att tilliten Ă€ndĂ„ var högre efter att gruppen hade haft kontakter skulle dĂ€rför tala för att kontakterna i civilsamhĂ€llet sammantaget har en positiv betydelse för lokalsamhĂ€lletillit och tillit till grupper med annan religion och annan nationalitet. Rapporten avslutas med en rekommendation att uppmuntra till positiva möten inom föreningslivet, sĂ€rskilt bland unga. Rapporten avslutas med uppmaningen att Ă€ven beakta tvĂ„ centrala förutsĂ€ttningar för deltagande. För det första, deltagande i civilsamhĂ€llet bör ses i ett socialt och ett lokalt sammanhang. Om fĂ„ i ens bekantskapskrets och i ens lokala omrĂ„de deltar aktivt i civilsamhĂ€llet minskar antagligen förvĂ€ntningarna pĂ„ att nĂ„gon ska delta samt att viljan att sjĂ€lv ta initiativ för att engagera sig sannolikt minskar. För det andra, deltagande i civilsamhĂ€llet sker pĂ„ frivillig grund. Att deltagande sker pĂ„ frivillig grund Ă€r en styrka eftersom det tillvaratar mĂ€nniskors fria vilja att göra saker tillsammans med andra. Det innebĂ€r ocksĂ„ att uppgiften för dem som vill uppmuntra till deltagande i civilsamhĂ€llet kan vara komplex eftersom deltagandet bygger pĂ„ frivillighet
LokalsamhÀlletillit i Sverige före och efter flyktingkrisen
Under perioden 2014 till 2016 kom ett antal kommuner runtom i Sverige att ta ett stort ansvar för mottagandet av nyanlĂ€nda migranter. Med mottagandet av nyanlĂ€nda kom graden av mĂ„ngfald, det vill sĂ€ga blandningen i befolkningen utifrĂ„n födelseland, att öka i kommuner med ett stort mottagande. Tidigare forskning har pekat pĂ„ att det finns ett negativt samband mellan graden av mĂ„ngfald i lokalsamhĂ€llet och graden av tillit till andra i lokalsamhĂ€llet. Kunskapen om hur förĂ€ndringar i kommunernas befolkning pĂ„verkar graden av lokalsamhĂ€lletillit Ă€r relativt begrĂ€nsad. Syftet med denna undersökning var dĂ€rför att undersöka om det finns nĂ„got samband mellan kommuners mottagande av nyanlĂ€nda och dess invĂ„nares lokalsamhĂ€lletillit. Studiens tre frĂ„gestĂ€llningar var: Har antalet mottagna nyanlĂ€nda i kommunerna pĂ„verkat lokalsamhĂ€lletilliten pĂ„ kommunnivĂ„? Har kommunfaktorer â som graden av ekonomisk ojĂ€mlikhet och graden av homogenitet i kommunbefolkningen innan mottagandet av nyanlĂ€nda â nĂ„gon betydelse för lokalsamhĂ€lletilliten hos invĂ„narna Ă„r 2017? Vilken betydelse har kontakter mellan grupper för sambandet mellan mottagande av nyanlĂ€nda och lokalsamhĂ€lletillit? Resultaten frĂ„n studien visar att tilliten till andra i lokalsamhĂ€llet pĂ„ kommunnivĂ„ hos majoritetsbefolkningen samvarierade med ökningen av mottagandet av nyanlĂ€nda. I de kommuner som haft en större ökning av andelen nyanlĂ€nda Ă€r lokalsamhĂ€lletilliten nĂ„got lĂ€gre. Detta Ă€r i linje med den forskning som pekat pĂ„ att lokalsamhĂ€lletilliten Ă€r lĂ€gre hos samtliga grupper om omrĂ„det prĂ€glas av mĂ„ngfald. Storleken pĂ„ sambandet mellan ökningen av mottagande av nyanlĂ€nda och förĂ€ndringen i lokalsamhĂ€lletillit Ă€r relativt modest. Sambandet Ă€r dock inte liktydigt med ett orsakssamband mellan mottagandet i kommunerna och förĂ€ndringar av lokalsamhĂ€lletillit. Det gĂ„r inte att helt utesluta att kommuner med sĂ€rskilda egenskaper tog emot fler nyanlĂ€nda och att dessa egenskaper ocksĂ„ inverkade pĂ„lokalsamhĂ€lletilliten. Vidare visar resultaten att graden av ekonomisk ojĂ€mlikhet i kommunen hade en inverkan pĂ„ vilken betydelse mottagandet av nyanlĂ€nda hade för lokalsamhĂ€lletilliten hos kommuninvĂ„narna Ă„r 2017. En tĂ€nkt individ som bodde i en kommun med en relativt sett högre grad av inkomstojĂ€mlikhet, och med ett mer omfattande mottagande av nyanlĂ€nda, skulle ha en lĂ€gre nivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit Ă€n motsvarande individ som bodde i en kommun prĂ€glad av större ekonomisk jĂ€mlikhet. Det största mottagandet av nyanlĂ€nda, i förhĂ„llande till folkmĂ€ngd, skedde i mindre kommuner som i genomsnitt hade en relativt jĂ€mlik inkomstfördelning och detta kan ha haft betydelse för att förĂ€ndringarna pĂ„ kommunnivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit var relativt sett begrĂ€nsade. Huruvida kommunens befolkning var mer eller mindre homogen (utifrĂ„n födelseland) innan mottagandet hade ocksĂ„ betydelse. För en tĂ€nkt individ som bodde i en kommun med en relativt sett högre grad av homogenitet Ă„r 2009, och med ett mer omfattande mottagande av nyanlĂ€nda, skulle denna individ ha en lĂ€gre nivĂ„ av lokalsamhĂ€lletillit Ă€n motsvarande individ som bodde i en kommun som hade en mer heterogen befolkning Ă„r 2009. Antalet kommuner i denna studie Ă€r emellertid relativt begrĂ€nsat och dessa resultat bygger delvis pĂ„ extrapoleringar och behöver dĂ€rför prövas i fler kontexter. Den allra största delen av variationen i lokalsamhĂ€lletillit förklaras emellertid av individfaktorer. En viktig individfaktor utifrĂ„n tidigare forskning Ă€r kontakter mellan grupper. Individer som uppgav att de aldrig hade kontakter med personer av annan bakgrund hade generellt sett lĂ€gre nivĂ„er av lokalsamhĂ€lletillit. Skillnaderna i lokalsamhĂ€lletillit mellan de som aldrig hade nĂ„gra kontakter med personer med annan bakgrund, och de som hade kontakter, berĂ€knades vara större ju fler nyanlĂ€nda som tagits emot under perioden. Kontakter mellan grupper hade sĂ„ledes störst betydelse för lokalsamhĂ€lletilliten hos invĂ„nare i kommuner som tagit emot mĂ„nga nyanlĂ€nda. Den största gruppen svarande i undersökningen uppgav att de endast sporadiskt eller aldrig hade kontakter med personer med annan bakgrund i sitt bostadsomrĂ„de. Resultaten visade Ă€ven att det fanns en liten andel som uppfattade kontakter med personer med annan bakgrund Ă€n de sjĂ€lva pĂ„ det hela taget som negativa, eller till och med mycket negativa. Mycket negativa uppfattningar om kontakter mellan grupper bidrog till lĂ€gre lokalsamhĂ€lletillit ju fler nyanlĂ€nda som mottagits i kommunen. Sammantaget kan mottagandet av nyanlĂ€nda ensamt endast förklara en mindre del av variationen i lokalsamhĂ€lletillit mellan kommuner och individer. Resultaten ger visst stöd Ă„t att sambandet mellan mottagande av nyanlĂ€nda och lokalsamhĂ€lletillit kan förstĂ€rkas eller försvagas av kommunfaktorer, som inkomstojĂ€mlikhet och tidigare mĂ„ngfald i befolkningen, och av individfaktorer, som kontakter mellan grupper