9 research outputs found
What determines which children work? Empirical evidence from Kenya
This paper determines which children work and how much children work in Kenya. The results show that the educational level of the head of household is important, but it does not matter if the head has primary or higher education. Social norms have a strong effect on the childâs probability of working and access to the labor market is important. The overall finding is not consistent with the view that it is children from the poorest families who work.Child labor; Education; Kenya
Child education, child labor and the agricultural economy
Over the last decades, we have seen impressive progress in development around the world, and the proportion of people living in poverty (on less than 1.25 a day (UN 2014). There is also considerable inequality within countries. For example, in Kenya, the richest 10 percent of the population receives an estimated 40 percent of total income (World Bank 2014). Most poor people live in rural parts of the country, and they are more likely to be women, children, or members of a minority ethnic group. The research presented in this brief focus on these individuals, the most vulnerable in society. The paper draws substantially from my Ph.D. dissertation âEssays on Child Education, Child Labor and the Agricultural Economyâ. The dissertation consists of four separate papers, with somewhat different focus. The first two papers focus on children and human capital, while the other two focus on the agricultural economy. In the first paper we ask whether children from different ethnolinguistic backgrounds have different probabilities of being in school. In the second paper I examine the connection between income diversification and working children. In the third paper I look at income diversification among female-headed households. In the last paper we analyze how different groups of households are affected when the price of maize increases
SamhÀllsekonomisk analys av tidiga insatser för barn och unga : En introduktion och nÄgra exempel
Denna skrift ger en introduktion till principerna för samhĂ€llsekonomisk analys och visar med fem fallstudier hur samhĂ€llsekonomisk utvĂ€rdering kan göras av tidiga insatser för barn och unga som syftar till att lĂ„ngsiktigt förbĂ€ttra deras skolresultat och chanser att nĂ„ framgĂ„ng pĂ„ arbetsmarknaden och livet i övrigt. Fallstudierna har olika komplexitet. NĂ„gra Ă€r mycket enkla, andra krĂ€ver epidemiologiska modeller för att prediktera de tidiga insatsernas lĂ„ngsiktiga effekter. Alla Ă€r partiella i den meningen att den samhĂ€llsekonomiska analysen tar hĂ€nsyn till enbart nĂ„gra av de utfall som kan tĂ€nkas ge samhĂ€llsekonomiska vinster. Fokus ligger pĂ„ effekter pĂ„ framtida förvĂ€rvsinkomster medan exempelvis effekter pĂ„ framtida kriminalitet eller drogmissbruk, dvs. sĂ„dant som kan medföra att enstaka individer Ă„samkar samhĂ€llets mycket stora kostnader, inte finns med. SamhĂ€llsekonomisk analys (eller nyttokostnadsanalys) anvĂ€nds som beslutsunderlag pĂ„ mĂ„nga omrĂ„den dĂ€r man tar politiskt grundade beslut om utgifter, investeringsmedel eller regleringar som berör mĂ„nga mĂ€nniskor. Inom den Europeiska Unionen stĂ€lls krav pĂ„ att beslut ska föregĂ„s av konsekvensanalys enligt samma principer som nyttokostnadsanalys. Flera svenska myndigheter genomför rutinmĂ€ssigt samhĂ€llsekonomisk analys inför större beslut. Men nĂ€r det gĂ€ller vĂ€lfĂ€rdsomrĂ„den som berör barn och unga Ă€r detta inte vanligt. Det finns emellertid all anledning av Ă€ven sĂ„dana beslut ska vara grundade pĂ„ omsorgsfull analys av olika handlingsalternativ nyttor och kostnader i ett samhĂ€llsperspektiv. MĂ„nga sĂ„dana beslut fattas inom skola, fritidsverksamhet och socialtjĂ€nst pĂ„ kommunal nivĂ„ dĂ€r man sĂ€llan har tillgĂ„ng till de analysverktyg som skulle behövas. Det pĂ„gĂ„r dĂ€rför arbete, bland annat inom det projekt inom RISE som vi deltagit i, för att utveckla metoder för detta. Redan finns en del kunskap och det börjar finnas vĂ€sentligt bĂ€ttre möjligheter Ă€n tidigare att göra denna typ av analyser. Syftet med denna rapport Ă€r att demonstrera hur det kan göras med den kunskap som nu finns. Inom en snar framtid kommer förhoppningsvis fler typer av nyttor och insatser kunna analyseras, men som fallstudierna visar, redan nu finns i mĂ„nga fall tillrĂ€ckligt för att peka ut insatser som prövats och som Ă€r vĂ€rda att skala upp. Eftersom det finns mĂ„nga oklarheter om vad samhĂ€llsekonomisk analys Ă€r inleds rapporten med en introduktion till metodiken. DĂ€refter redovisas fem fallstudier som alla analyserar insatser som gjorts för barn och skolelever som av olika skĂ€l riskerar att fara illa, det vill sĂ€ga indikerade eller selektiva insatser. Insatserna Ă€r av olika slag men har alla till syfte att hjĂ€lpa barnen eller eleverna att lĂ„ngsiktigt klara skolan och dĂ€refter komma in pĂ„ arbetsmarknaden. De fem fallstudierna bygger pĂ„ olika typer av effektstudier eller effektberĂ€kningar. Varken insatserna eller effektstudierna beskrivs ingĂ„ende utan den intresserade lĂ€saren hĂ€nvisas till de underliggande studier som finns i de flesta (inte alla) fall. IstĂ€llet ligger tonvikten vid att visa hur effekten kan vĂ€rderas och sĂ€ttas i förhĂ„llande till insatsens kostnad för att berĂ€kna insatsens nettonuvĂ€rde eller (för att kunna jĂ€mföra olika insatser) en nyttokostnadskvot, dvs. att visa om Ă„tgĂ€rdens lĂ„ngsiktiga samhĂ€llsnytta Ă€r tillrĂ€ckligt hög för att motivera dess kostnad.Inom ramen för den av Vinnovadelfinansierade etableringsfasen av RISE Social & Health Impact Center (SHIC) som pĂ„gĂ„tt frĂ„n juni2018 till mars 2021, har vi haft förmĂ„nen att samarbeta med nationalekonomerna Elin Vimefall ochLars Hultkrantz vid Ărebro Universitet för att deras expertis inom omrĂ„det ska komplettera det arbetesom drivs av SHIC.</p
SamhÀllsekonomisk analys av tidiga insatser för barn och unga : En introduktion och nÄgra exempel
Denna skrift ger en introduktion till principerna för samhĂ€llsekonomisk analys och visar med fem fallstudier hur samhĂ€llsekonomisk utvĂ€rdering kan göras av tidiga insatser för barn och unga som syftar till att lĂ„ngsiktigt förbĂ€ttra deras skolresultat och chanser att nĂ„ framgĂ„ng pĂ„ arbetsmarknaden och livet i övrigt. Fallstudierna har olika komplexitet. NĂ„gra Ă€r mycket enkla, andra krĂ€ver epidemiologiska modeller för att prediktera de tidiga insatsernas lĂ„ngsiktiga effekter. Alla Ă€r partiella i den meningen att den samhĂ€llsekonomiska analysen tar hĂ€nsyn till enbart nĂ„gra av de utfall som kan tĂ€nkas ge samhĂ€llsekonomiska vinster. Fokus ligger pĂ„ effekter pĂ„ framtida förvĂ€rvsinkomster medan exempelvis effekter pĂ„ framtida kriminalitet eller drogmissbruk, dvs. sĂ„dant som kan medföra att enstaka individer Ă„samkar samhĂ€llets mycket stora kostnader, inte finns med. SamhĂ€llsekonomisk analys (eller nyttokostnadsanalys) anvĂ€nds som beslutsunderlag pĂ„ mĂ„nga omrĂ„den dĂ€r man tar politiskt grundade beslut om utgifter, investeringsmedel eller regleringar som berör mĂ„nga mĂ€nniskor. Inom den Europeiska Unionen stĂ€lls krav pĂ„ att beslut ska föregĂ„s av konsekvensanalys enligt samma principer som nyttokostnadsanalys. Flera svenska myndigheter genomför rutinmĂ€ssigt samhĂ€llsekonomisk analys inför större beslut. Men nĂ€r det gĂ€ller vĂ€lfĂ€rdsomrĂ„den som berör barn och unga Ă€r detta inte vanligt. Det finns emellertid all anledning av Ă€ven sĂ„dana beslut ska vara grundade pĂ„ omsorgsfull analys av olika handlingsalternativ nyttor och kostnader i ett samhĂ€llsperspektiv. MĂ„nga sĂ„dana beslut fattas inom skola, fritidsverksamhet och socialtjĂ€nst pĂ„ kommunal nivĂ„ dĂ€r man sĂ€llan har tillgĂ„ng till de analysverktyg som skulle behövas. Det pĂ„gĂ„r dĂ€rför arbete, bland annat inom det projekt inom RISE som vi deltagit i, för att utveckla metoder för detta. Redan finns en del kunskap och det börjar finnas vĂ€sentligt bĂ€ttre möjligheter Ă€n tidigare att göra denna typ av analyser. Syftet med denna rapport Ă€r att demonstrera hur det kan göras med den kunskap som nu finns. Inom en snar framtid kommer förhoppningsvis fler typer av nyttor och insatser kunna analyseras, men som fallstudierna visar, redan nu finns i mĂ„nga fall tillrĂ€ckligt för att peka ut insatser som prövats och som Ă€r vĂ€rda att skala upp. Eftersom det finns mĂ„nga oklarheter om vad samhĂ€llsekonomisk analys Ă€r inleds rapporten med en introduktion till metodiken. DĂ€refter redovisas fem fallstudier som alla analyserar insatser som gjorts för barn och skolelever som av olika skĂ€l riskerar att fara illa, det vill sĂ€ga indikerade eller selektiva insatser. Insatserna Ă€r av olika slag men har alla till syfte att hjĂ€lpa barnen eller eleverna att lĂ„ngsiktigt klara skolan och dĂ€refter komma in pĂ„ arbetsmarknaden. De fem fallstudierna bygger pĂ„ olika typer av effektstudier eller effektberĂ€kningar. Varken insatserna eller effektstudierna beskrivs ingĂ„ende utan den intresserade lĂ€saren hĂ€nvisas till de underliggande studier som finns i de flesta (inte alla) fall. IstĂ€llet ligger tonvikten vid att visa hur effekten kan vĂ€rderas och sĂ€ttas i förhĂ„llande till insatsens kostnad för att berĂ€kna insatsens nettonuvĂ€rde eller (för att kunna jĂ€mföra olika insatser) en nyttokostnadskvot, dvs. att visa om Ă„tgĂ€rdens lĂ„ngsiktiga samhĂ€llsnytta Ă€r tillrĂ€ckligt hög för att motivera dess kostnad.Inom ramen för den av Vinnovadelfinansierade etableringsfasen av RISE Social & Health Impact Center (SHIC) som pĂ„gĂ„tt frĂ„n juni2018 till mars 2021, har vi haft förmĂ„nen att samarbeta med nationalekonomerna Elin Vimefall ochLars Hultkrantz vid Ărebro Universitet för att deras expertis inom omrĂ„det ska komplettera det arbetesom drivs av SHIC.</p
Resultat pÄ nationella prov och gymnasiebehörighet : Samband mellan resultaten pÄ tidiga nationella prov och sannolikheten att uppnÄ gymnasiebehörighet
Vilken utbildningsnivÄ en individ har ger stora konsekvenser för vilka möjligheter man har senare i livet. Detta Àr sÄledes en av anledningarna till att sÄ mÄnga insatser syftar just till att sÀkerstÀlla att individer fÄr med sig en grundlÀggande utbildning. MÄnga tidiga insatser i, men Àven utanför, skolan utvÀrderas utifrÄn deras effekt pÄ elevens betyg/provresultat. För att kunna berÀkna nyttan av en sÄdan förÀndring, behöver en effekt pÄ provresultat kunna lÀnkas till mer lÄngsiktiga effekter som har ett samhÀllsekonomiskt vÀrde. Vi studerar i denna rapport hur en förÀndring av provresultaten frÄn Ärskurs 3 till Ärskurs 6 pÄverkar elevens sannolikhet att klara gymnasiebehörigheten. Detta utfall kan sedan kopplas till lÄngsiktiga effekter vars vÀrde kan berÀknas. Denna rapport undersöker sambandet mellan resultat pÄ nationella proven i matematik och svenska i Ärskurs 3 och Ärskurs 6 och sannolikheten att uppnÄ gymnasiebehörighet. I den första delen har vi först studerat sambandet mellan elevens demografiska karaktÀristika och antalet klarade delprov i Ärskurs 3. Vi analyserar sedan endast de elever som Är 2010 har gjort alla delprov i respektive Àmne i Ärskurs 3. En större andel av flickorna (84,4 procent) Àn av pojkarna (71,24 procent) har klarat alla Ätta delprov i svenska. Oberoende av elevens födelseland har en betydligt mindre andel av elever med tvÄ utrikesfödda förÀldrar klarat alla delprov i svenska, Àn eleverna födda i Sverige som har minst en förÀlder född i Sverige. Vi har sedan studerat elevers resultat pÄ nationella proven i Ärskurs 3 och sannolikheten att i slutet av Ärskurs 9 vara behörig till gymnasiet och sannolikheten att ta en gymnasieexamen. Precis som vÀntat finner vi att det finns en stark koppling mellan resultaten i Ärskurs 3 och elevens senare framgÄng i skolan. Till exempel Àr nÀstan alla elever (93 procent) som klarade alla delprov i svenska i Ärskurs 3 behöriga till gymnasiet i slutet av Ärskurs 9, men redan bland de som endast klarade fyra delprov Àr motsvarande siffra enbart 58 procent. Sambandet ser liknande ut för de nationella proven i matematik och Àven hÀr har de flesta elever som klarade samtliga delprov i Ärskurs 3 uppnÄtt gymnasiebehörigheten i slutet pÄ Ärskurs 9. Dock gÄr det nÄgot bÀttre för de som inte klarat sÄ mÄnga delprov, vilket kan indikera att sprÄkkunskaper Àr av större vikt Àn kunskaper i matematik för att klara behörigheten till gymnasiet. En möjlig förklaring till detta kan vara att sprÄket Àr en viktig nyckel för att ta till sig kunskaper Àven i andra Àmnen. Sammantaget tyder resultaten pÄ att de nationella proven i Ärskurs 3 Àr en viktig indikator för hur det gÄr för eleven senare i skolan och att resultatet pÄ proven kan anvÀndas som en markör för behovet av tidigare insatser
VĂnculo educaciĂłn-ingresos para evaluar los beneficios sociales de las intervenciones para niños y jĂłvenes en Suecia
Economic Return on Investment of Parent Training Programmes for the Prevention of Child Externalising Behaviour Problems
Economic models to inform decision-making are gaining popularity, especially for preventive interventions. However, there are few estimates of the long-term returns to parenting interventions used to prevent mental health problems in children. Using data from a randomised controlled trial evaluating five indicated parenting interventions for parents of children aged 5-12, we modeled the economic returns resulting from reduced costs in the health care and education sector, and increased long-term productivity in a Swedish setting. Analyses done on the original trial population, and on various sized local community populations indicated positive benefit-cost ratios. Even smaller local authorities would financially break-even, thus interventions were of good value-for-money. Benefit-cost analyses of such interventions may improve the basis for resource allocation within local decision-making
Evaluation of the "Let's Get Organized" group intervention to improve time management : protocol for a multi-centre randomised controlled trial
Background: Time management skills are essential for living in modern society. People with mental or neurodevelopmental disorders typically have cognitive limitations, including affected time management, which might lead to poor occupational balance, low self-efficacy, and poor parental sense of competence. "Let's Get Organized" (LGO) is a recently developed manual-based group intervention to train time management skills. The aim of this trial is to evaluate the efficiency of the Swedish version of LGO (LGO-S) compared to treatment as usual (individual occupational therapy) to improve time management for adults with impaired time management skills due to mental or neurodevelopmental disorders. Furthermore, to evaluate if the intervention is a cost-effective way to improve the quality of life and time management skills of these individuals, we will conduct a health economic evaluation. Methods: The trial will have a multi-centre, open, parallel randomised controlled design. A total of 104 adults with cognitive limitations due to mental or neurodevelopmental disorders will be recruited from open psychiatric or habilitation care units. Outcomes will be measured before and after a 10-week intervention, with a follow-up 3 months after completing the intervention. The primary outcome will be self-assessed time management skills. Secondary outcomes will be e.g. self-assessed skills in organisation and planning, regulation of emotions, satisfaction with daily occupations, occupational balance, self-efficacy, and quality-adjusted life years. Discussion: A recent feasibility study has shown promising results for LGO-S, and a randomised trial will provide robust evidence for the possible efficacy of LGO-S in comparison to treatment as usual