9 research outputs found
Vardagslivets arenor. Om mÀnniskor med utvecklingsstörning, deras vardag och sociala liv
Risk eller möjlighet : om styrning och inflytande i mötet mellan unga med funktionshinder och vÀlfÀrdssamhÀllets aktörer
I huvudet pÄ en socialpedagog : En studie om yrkesverksamma vÀlfÀrdsarbetare och deras förestÀllningar om socialpedagogik
Detta Àr en studie om hur yrkesverksamma vÀlfÀrdsaktörer med akademisk socialpedagogisk utbildning, förstÄr och beskriver socialpedagogik i teori och praktik. Studien har genomförts bland yrkesverksamma, före detta studenter pÄ socionomprogrammet med inriktning mot socialpedagogik vid Stockholms universitet och det Socialpedagogiska programmet vid Högskolan VÀst. Syftet Àr att beskriva och analysera de yrkesverksamma studenternas förestÀllningar om socialpedagogik som kunskapsfÀlt och som praxis, samt hur socialpedagogiken kommit till uttryck i den egna yrkespraktiken. Studien bygger pÄ intervjuer med 27 personer. Genom samtal och genom de berÀttelser vi tagit del av frÄn respondenternas yrkesvardag har deras syn pÄ socialpedagogik som fenomen, som vÀrdegrund, som mÄl, metod och förhÄllningssÀtt vÀxt fram.Analysen av yrkespraktiken tar utgÄngspunkt i tre teoretiska idealmodeller av socialpedagogik; den anpassande, den mobiliserande och den demokratiska, konstruerades som ett resultat av en tidigare intervjustudie med social-pedagogiska forskare (Eriksson 2006). I synen pÄ socialpedagogikens vÀrdegrund syns en samstÀmmighet bland respondenterna i den hÀr studien och forskarna i den tidigare studien. Hur vÀrdegrunden tar sig uttryck i praktiken Àr dock inte lika tydligt. Respondenterna ger uttryck för teorier, vÀrderingar och förhÄllningssÀtt, men tvingas att i konkreta situationer handla pragmatiskt. Respondenternas sÀtt att förhÄlla sig till situationen Àr att inta ett pragmatiskt förhÄllningssÀtt, ett förhÄllningssÀtt som vi benÀmnt "den pragmatiske socialpedagogen". De försöker att upprÀtthÄlla, vad de menar Àr ett socialpedagogiskt förhÄllningssÀtt, trots administrativa och organisatoriska begrÀnsningar. Det handlar om att hantera det upplevda handlingsutrymmet
I huvudet pÄ en socialpedagog : En studie om yrkesverksamma vÀlfÀrdsarbetare och deras förestÀllningar om socialpedagogik
Detta Àr en studie om hur yrkesverksamma vÀlfÀrdsaktörer med akademisk socialpedagogisk utbildning, förstÄr och beskriver socialpedagogik i teori och praktik. Studien har genomförts bland yrkesverksamma, före detta studenter pÄ socionomprogrammet med inriktning mot socialpedagogik vid Stockholms universitet och det Socialpedagogiska programmet vid Högskolan VÀst. Syftet Àr att beskriva och analysera de yrkesverksamma studenternas förestÀllningar om socialpedagogik som kunskapsfÀlt och som praxis, samt hur socialpedagogiken kommit till uttryck i den egna yrkespraktiken. Studien bygger pÄ intervjuer med 27 personer. Genom samtal och genom de berÀttelser vi tagit del av frÄn respondenternas yrkesvardag har deras syn pÄ socialpedagogik som fenomen, som vÀrdegrund, som mÄl, metod och förhÄllningssÀtt vÀxt fram.Analysen av yrkespraktiken tar utgÄngspunkt i tre teoretiska idealmodeller av socialpedagogik; den anpassande, den mobiliserande och den demokratiska, konstruerades som ett resultat av en tidigare intervjustudie med social-pedagogiska forskare (Eriksson 2006). I synen pÄ socialpedagogikens vÀrdegrund syns en samstÀmmighet bland respondenterna i den hÀr studien och forskarna i den tidigare studien. Hur vÀrdegrunden tar sig uttryck i praktiken Àr dock inte lika tydligt. Respondenterna ger uttryck för teorier, vÀrderingar och förhÄllningssÀtt, men tvingas att i konkreta situationer handla pragmatiskt. Respondenternas sÀtt att förhÄlla sig till situationen Àr att inta ett pragmatiskt förhÄllningssÀtt, ett förhÄllningssÀtt som vi benÀmnt "den pragmatiske socialpedagogen". De försöker att upprÀtthÄlla, vad de menar Àr ett socialpedagogiskt förhÄllningssÀtt, trots administrativa och organisatoriska begrÀnsningar. Det handlar om att hantera det upplevda handlingsutrymmet
I huvudet pÄ en socialpedagog : En studie om yrkesverksamma vÀlfÀrdsarbetare och deras förestÀllningar om socialpedagogik
Detta Ă€r en studie om hur yrkesverksamma vĂ€lfĂ€rdsaktörer med akademisk socialpedagogisk utbildning, förstĂ„r och beskriver socialpedagogik i teori och praktik. Studien har genomförts bland yrkesverksamma, före detta studenter pĂ„ socionomprogrammet med inriktning mot socialpedagogik vid Stockholms universitet och det Socialpedagogiska programmet vid Högskolan VĂ€st. Syftet Ă€r att beskriva och analysera de yrkesverksamma studenternas förestĂ€llningar om socialpedagogik som kunskapsfĂ€lt och som praxis, samt hur socialpedagogiken kommit till uttryck i den egna yrkespraktiken. Studien bygger pĂ„ intervjuer med 27 personer. Genom samtal och genom de berĂ€ttelser vi tagit del av frĂ„n respondenternas yrkesvardag har deras syn pĂ„ socialpedagogik som fenomen, som vĂ€rdegrund, som mĂ„l, metod och förhĂ„llningssĂ€tt vĂ€xt fram. Analysen av yrkespraktiken tar utgĂ„ngspunkt i tre teoretiska idealmodeller av socialpedagogik; den anpassande, den mobiliserande och den demokratiska, konstruerades som ett resultat av en tidigare intervjustudie med socialpedagogiska forskare (Eriksson 2006). I synen pĂ„ socialpedagogikens vĂ€rdegrund syns en samstĂ€mmighet bland respondenterna i den hĂ€r studien och forskarna i den tidigare studien. Hur vĂ€rdegrunden tar sig uttryck i praktiken Ă€r dock inte lika tydligt. Respondenterna ger uttryck för teorier, vĂ€rderingar och förhĂ„llningssĂ€tt, men tvingas att i konkreta situationer handla pragmatiskt. Respondenternas sĂ€tt att förhĂ„lla sig till situationen Ă€r att inta ett pragmatiskt förhĂ„llningssĂ€tt, ett förhĂ„llningssĂ€tt som vi benĂ€mnt âden pragmatiske socialpedagogenâ. De försöker att upprĂ€tthĂ„lla, vad de menar Ă€r ett socialpedagogiskt förhĂ„llningssĂ€tt, trots administrativa och organisatoriska begrĂ€nsningar. Det handlar om att hantera det upplevda handlingsutrymmet. This is a study on how professional welfare actors with academic social pedagogical education, understand and describe social pedagogy as theory and practice. The study was conducted among professionals, former students in the study program in social work with a specialisation in social pedagogy at Stockholm University and the Social Pedagogical Program at University West. The purpose is to describe and analyse the professional students' ideas about social pedagogy as a field of knowledge and as practice, as well as how social pedagogy is expressed in their own professional practice. The study is based on interviews with 27 people. Through conversations and through the stories we have read from the respondents' professional everyday lives, their view of social pedagogy as a phenomenon, as core values, as a goal, a method and approach, has emerged. The analysis of the professional practice is based on three theoretical ideal models of social pedagogy; the adaptive, the mobilizing and the democratic. These were constructed as a result of a previous interview study with social pedagogical researchers (Eriksson 2006). In the view of the core values of social pedagogy, there is a consensus among the informants in this study and the researchers in the previous study. How the values are expressed in practice, however, is not as clear. The respondents express theories, values and attitudes, but are forced to act pragmatically in concrete situations. The respondents' way of relating to the situation is to take a pragmatic approach, an approach that we call "the pragmatic social pedagogue". They try to maintain what they believe is a social pedagogical approach, despite administrative and organizational constraints. It is about managing the perceived room of manoeuvre.
Certifiering av arbetsintegrerat lÀrande i högre utbildning
För att Sverige ska kunna konkurrera i den globala ekonomin mÄste vÄra studenter med examen frÄn högre utbildning vara redo för en karriÀr i arbetslivet. För Högskolan VÀst innebÀr detta att vÄra utbildningar ska utvecklas i samverkan med partners frÄn omgivande samhÀlle för att kunna erbjuda ett relevant och attraktivt utbildningsutbud, som svarar mot arbetsmarknadens lÄngsiktiga kompetensbehov. Vid Högskolan VÀst görs detta strategiska arbete inom ramen för vÄr profil arbetsintegrerat lÀrande (AIL). För oss bygger AIL-profilen pÄ att avancerad kunskap skapas pÄ mÄnga hÄll i samhÀllet och att teoretisk och praktisk kunskap Àr lika viktiga. Vi vill att vÄra studenter utvecklar förmÄgor och fÀrdigheter som gör att de kan ingÄ i och driva hÄllbar samhÀllsutveckling i praktiken. För att uppnÄ en strategisk och kvalitativ utveckling av AIL beslutade Högskolan VÀsts styrelse att AIL-certifiera alla utbildningsprogram med ett tydligt hÄllbarhetsperspektiv. Kvalitetsprocessen kallas AIL-certifieringsprocessen, vars syfte Àr att sÀkerstÀlla att alla studenter möts av och kritiskt kan reflektera kring till AIL, dess innehÄll, vÀrde och utmaningar utifrÄn ett hÄllbarhetsperspektiv. Denna studie presenterar erfarenheterna frÄn tvÄ omgÄngar av AIL-certifieringar dÀr 11 utbildningsprogram genomgÄtt processen. Arbetet har inneburit utformning av kriterieomrÄden för att kunna kvalitetssÀkra kursplaner och utbildningsplaner utifrÄn olika kunskapsformer. En initial vÀgledningsmodell med kompletterande inspiration och stödstruktur till kriterieomrÄdena har tagits fram. Resultatet visar pÄ att det finns ett flertal olika typer av AIL-aktiviteter som Äterspeglar mÄngfalden av AIL i undervisningen och de sÀtt som utbildningar vid Högskolan VÀst har relation till och samverkar med arbetsgivare och organisationer. Processen kom att prÀglas av kollegialitet och erfarenhetsutbyte vilket Àven resulterat i kvalitetsutvecklande aktiviteter inom program och kurser. Det lÄngsiktiga bidraget Àr att ta fram ett kvalitetsramverk för AIL i högre utbildning med tydlig koppling till hÄllbar utveckling. Ett sÄdant kvalitetsramverk ska kunna spridas till fler lÀrosÀten som systematiskt vill utveckla AIL som en tydlig kvalitetsdimension i högre utbildning.
Certifiering av arbetsintegrerat lÀrande i högre utbildning
För att Sverige ska kunna konkurrera i den globala ekonomin mÄste vÄra studenter med examen frÄn högre utbildning vara redo för en karriÀr i arbetslivet. För Högskolan VÀst innebÀr detta att vÄra utbildningar ska utvecklas i samverkan med partners frÄn omgivande samhÀlle för att kunna erbjuda ett relevant och attraktivt utbildningsutbud, som svarar mot arbetsmarknadens lÄngsiktiga kompetensbehov. Vid Högskolan VÀst görs detta strategiska arbete inom ramen för vÄr profil arbetsintegrerat lÀrande (AIL). För oss bygger AIL-profilen pÄ att avancerad kunskap skapas pÄ mÄnga hÄll i samhÀllet och att teoretisk och praktisk kunskap Àr lika viktiga. Vi vill att vÄra studenter utvecklar förmÄgor och fÀrdigheter som gör att de kan ingÄ i och driva hÄllbar samhÀllsutveckling i praktiken. För att uppnÄ en strategisk och kvalitativ utveckling av AIL beslutade Högskolan VÀsts styrelse att AIL-certifiera alla utbildningsprogram med ett tydligt hÄllbarhetsperspektiv. Kvalitetsprocessen kallas AIL-certifieringsprocessen, vars syfte Àr att sÀkerstÀlla att alla studenter möts av och kritiskt kan reflektera kring till AIL, dess innehÄll, vÀrde och utmaningar utifrÄn ett hÄllbarhetsperspektiv. Denna studie presenterar erfarenheterna frÄn tvÄ omgÄngar av AIL-certifieringar dÀr 11 utbildningsprogram genomgÄtt processen. Arbetet har inneburit utformning av kriterieomrÄden för att kunna kvalitetssÀkra kursplaner och utbildningsplaner utifrÄn olika kunskapsformer. En initial vÀgledningsmodell med kompletterande inspiration och stödstruktur till kriterieomrÄdena har tagits fram. Resultatet visar pÄ att det finns ett flertal olika typer av AIL-aktiviteter som Äterspeglar mÄngfalden av AIL i undervisningen och de sÀtt som utbildningar vid Högskolan VÀst har relation till och samverkar med arbetsgivare och organisationer. Processen kom att prÀglas av kollegialitet och erfarenhetsutbyte vilket Àven resulterat i kvalitetsutvecklande aktiviteter inom program och kurser. Det lÄngsiktiga bidraget Àr att ta fram ett kvalitetsramverk för AIL i högre utbildning med tydlig koppling till hÄllbar utveckling. Ett sÄdant kvalitetsramverk ska kunna spridas till fler lÀrosÀten som systematiskt vill utveckla AIL som en tydlig kvalitetsdimension i högre utbildning.