507 research outputs found
Gli1 mediates lung cancer cell proliferation and sonic hedgehog-dependent mesenchymal cell activation.
Non-Small-Cell-Lung-Cancer (NSCLC) represents approximately 85% of all lung cancers and remains poorly understood. While signaling pathways operative during organ development, including Sonic Hedgehog (Shh) and associated Gli transcription factors (Gli1-3), have recently been found to be reactivated in NSCLC, their functional role remains unclear. Here, we hypothesized that Shh/Gli1-3 could mediate NSCLC autonomous proliferation and epithelial/stromal signaling in the tumoral tissue. In this context, we have investigated the activity of Shh/Gli1-3 signaling in NSCLC in both, cancer and stromal cells. We report here that inhibition of Shh signaling induces a significant decrease in the proliferation of NSCLC cells. This effect is mediated by Gli1 and Gli2, but not Gli3, through regulation of cyclin D1 and cyclin D2 expression. While exogenous Shh was unable to induce signaling in either A549 lung adenocarcinoma or H520 lung squamous carcinoma cells, both cells were found to secrete Shh ligand, which induced fibroblast proliferation, survival, migration, invasion, and collagen synthesis. Furthermore, Shh secreted by NSCLC mediates the production of proangiogenic and metastatic factors in lung fibroblasts. Our results thus provide evidence that Shh plays an important role in mediating epithelial/mesenchymal crosstalk in NSCLC. While autonomous Gli activity controls NSCLC proliferation, increased Shh expression by NSCLC is associated with fibroblast activation in tumor-associated stroma. Our study highlights the relevance of studying stromal-associated cells in the context of NSCLC regarding new prognosis and therapeutic options
Zulässigkeit eines umgangsrechtlichen Wechselmodells: BGH, Beschl. v. 1. 2. 2017 – XII ZB 601/15
Unterhalt, Zugewinn- und Versorgungsausgleich – sind unsere familienrechtlichen Ausgleichssysteme noch zeitgemäß?
Die Frage nach dem Sinn und der Funktion, vor allem aber auch die Frage nach der Legitimation der von Gesetzes wegen im Falle des Scheiterns einer Ehe vorgesehenen Ausgleichssysteme Zugewinnausgleich, Versorgungsausgleich und Unterhalt beschäftigt Wissenschaft und Rechtsprechung immer wieder. In diesem Jahr ist sie Thema des vom 26.–29. September in Erfurt stattfindenden Deutschen Juristentages
Unterhaltsverlängerung bei Betreuung eines behinderten Kindes: BGH, Beschl. v. 10. 6. 2015 – XII ZB 251/14
Erratum zu: Zulässigkeit eines umgangsrechtlichen Wechselmodells: BGH, Beschl. v. 1.2.2017 – XII ZB 601/15
Lithology and conditions for formation of the lower-medium-jurassic deposits of the South-Eastern part of the Western-Siberian plate in connection with their oil and gas efficiency
«Å være flere og ikke sitte alene med en vanskelig sak". En kvalitativ studie om sosialrådgiveres erfaringer med tverrfaglig samarbeid i videregående skole
Temaet for denne masteroppgaven er tverrfaglig samarbeid i videregående skole. Mange elever har ofte sammensatte vansker noe som vil medføre behov for kompetanse fra ulike profesjoner. I skolesammenheng vil dette bety at ulike profesjoner må samarbeide for at eleven skal få god oppfølging. Formålet i denne masteroppgaven var å undersøke faktorer som hemmer eller fremmer et tverrfaglig samarbeid gjennom følgende problemstilling: «Hvilke erfaringer har sosialrådgivere med tverrfaglig samarbeid i videregående skole?».
Forskningsprosjektet bygger på kvalitative intervju med fem sosialrådgivere. Intervjuene ble analysert ved hjelp av temasentrert analyse. Teori om tverrfaglig samarbeid og modeller som viser til aspekter i det tverrfaglige samarbeidet, danner det teoretiske rammeverket for dette forskningsprosjektet.
Hovedfunnene fra dette forskningsprosjektet viser til flere faktorer som påvirker det tverrfaglige samarbeidet. Funnene er inndelt i tre hovedtemaer: individuelle faktorer, organisatoriske faktorer og forutsetninger for samarbeid. Under temaet individuelle faktorer viser funnene at informantene opplever profesjonsbakgrunn og personlig nettverk som viktige momenter i det tverrfaglige samarbeidet. Dette ble særlig tydelig frem i beskrivelser av hvordan det opprettes kontakt med ulike instanser. Videre, under temaet organisatoriske rammer, nevnes samarbeidsarenaer og taushetsplikt. Her trekkes det frem behov for samarbeidsarenaer hvor informantene opplever at fastsatte møter øker mulighet for tverrfagligsamarbeid i motsetning til å innkalle instanser ved behov. Et tydelig funn i studien viser at informanter opplever taushetsplikt som hinder for samarbeid dersom aktørene i samarbeidet ikke har kunnskap om modifikasjoner i taushetsplikten. Til sist, under temaet forutsetninger for tverrfaglig samarbeid, nevnes kommunikasjon, mulighet for fleksibilitet og tilgjengelighet samt felles målsetting og holdning til tverrfaglig samarbeid som viktige faktorer
- …