20 research outputs found
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50)
Aquest mapa 茅s resultat de la fusi贸 en un sol document cartogr脿fic de tota la s猫rie del Mapa de vegetaci贸 de Catalunya a escala 1:50.000 (MVC50), elaborat durant m茅s de tres d猫cades sota la coordinaci贸 del Grup de Geobot脿nica i Cartografia de la Vegetaci贸 de la Universitat de Barcelona. Aquest projecte de fusi贸 ha comportat la unificaci贸 de les llegendes originals, l鈥檈stabliment de solucions de continu茂tat en les 脿rees de contacte dels mapes originals, i l鈥檋omogene茂tzaci贸 dels criteris generals d鈥檌nterpretaci贸 de les unitats de vegetaci贸 presents al territori. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Estructura funcional de la vegetaci贸 alpina dels Pirineus. Resposta de les comunitats als factors ambientals i als efectes del canvi global
[cat] En aquesta tesi ens plantegem aprofundir en el coneixement de l鈥檈structura funcional i dels processos que expliquen la diversificaci贸 de les comunitats vegetals alpines pirinenques, i que regeixen el funcionament i la din脿mica de la vegetaci贸. L鈥櫭爎ea d鈥檈studi 茅s l鈥檈statge alp铆 de la serralada pirinenca compr猫s dins els l铆mits administratius catal脿 i andorr脿; puntualment aquesta 脿rea d鈥檈studi s鈥檈st茅n a tot el territori situat per damunt del l铆mit actual del bosc. Un primer aspecte estudiat 茅s l鈥檈structura de les comunitats en base als seus trets funcionals. Veiem que el conjunt de la vegetaci贸 alpina presenta un espectre caracter铆stic amb un clar predomini dels hemicript貌fits i del creixement vegetatiu, trets que confereixen a aquesta vegetaci贸 una clara din脿mica estacional i for莽a estabilitat a mig termini. Les comunitats vegetals sotmeses a les condicions clim脿tiques generals de l鈥檃lta muntanya, principalment els prats, no difereixen gaire de l鈥檈spectre general, mentre que aquelles comunitats restringides a indrets amb condicions ambientals particulars s贸n clarament discordants. A nivell reproductiu, m茅s de la meitat de les esp猫cies alpines no presenta mecanismes espec铆fics de disseminaci贸 de les llavors. En les comunitats de congestera, aquestes esp猫cies s贸n majoria, per b茅 que no s贸n tant dominants pel qu猫 fa al recobriment. El m茅s destacable d鈥檃questes comunitats respecte la vegetaci贸 ve茂na 茅s l鈥檈levat nombre de t脿xons amb un banc de llavors persistent al s貌l, fet que els confereix una notable capacitat de regeneraci贸. Un altre aspecte estudiat 茅s l鈥檈structura de les comunitats pradenques i subarbustives en base a la biomassa dels diferents grups funcionals i els seus compartiments estructurals. Als prats veiem l鈥檈fecte de les diferents situacions topogr脿fiques en la vegetaci贸. La pertorbaci贸 lligada a la din脿mica de vessant als solells, l鈥檈str猫s abi貌tic de les zones culminants, i les condicions m茅s favorables de les parts baixes de vessant i de les clotades condicionen la pres猫ncia de diferents comunitats pradenques amb valors de biomassa i diversitat de grups funcionals contrastats. Als matollars s鈥檃precien difer猫ncies no nom茅s entre les situacions topogr脿fiques, sin贸 tamb茅 entre els tipus de roca mare i entre els tipus funcionals de les esp猫cies dominants. Les condicions ambientals particulars de cada situaci贸 topogr脿fica tenen un cert efecte en la biomassa dels grups funcionals acompanyants, i estan directament relacionades tant amb la producci贸 prim脿ria com amb la velocitat de descomposici贸 de la virosta. El tipus de roca mare, probablement a trav茅s de les diferents propietats h铆driques del s貌l, sembla tenir import脿ncia tant en l鈥檈structura de la comunitat com en els processos de l鈥檈cosistema. El tipus funcional de l鈥檈sp猫cie dominant no nom茅s t茅 un paper clarament estructurador, limitant o permetent el creixement de les formes de creixement acompanyants, sin贸 que tamb茅 t茅 un paper en el funcionament de l鈥檈cosistema a trav茅s de les seves caracter铆stiques foliars. Finalment, pel que fa als processos que regeixen la din脿mica de les comunitat alpines, hem vist que en el cas de l鈥檈mmatament 茅s important no nom茅s el tipus d鈥檈structura de la poblaci贸 de l鈥檃rbust, sin贸 que tamb茅 hi afecten el recobriment arbustiu i la pressi贸 del bestiar. El tipus de prat i les variables abi貌tiques locals no semblen tenir import脿ncia en aquest proc茅s. En el cas de les congesteres, en canvi, veiem com una s猫rie d鈥檈stius amb valors de precipitaci贸 m茅s baixos que la mitjana poden haver provocat canvis substancials a la comunitat nivosa del Gnaphalio-Sedetum, on s鈥檃precia un increment en la freq眉猫ncia d鈥檈sp猫cies pradenques i una disminuci贸 en la freq眉猫ncia d鈥檈sp猫cies quion貌files. La pr貌pia estructura d鈥檃questa comunitat, baixa i poc densa, en facilita la colonitzaci贸 per part de les esp猫cies pradenques, m茅s competitives, que troben buits on poder-s鈥檋i establir quan les condicions ambientals els s贸n favorables.[eng] The aim of this thesis was to deepen the knowledge of the functional structure and processes that drive functioning and dynamics of Pyrenean alpine plant communities. The comparative analysis of plant communities revealed a characteristic spectrum of functional traits, where hemicryptophyte life form and vegetative growth are clearly preeminent. Most grassland communities, subjected to the general climatic conditions, fit in that spectrum, whereas communities restricted to particular situations were clearly discordant. Roughly half of the alpine species did not have specific seed dissemination mechanisms. This trait is even more extended in snowbed communities, where a noticeable number of species had persistent soil seed banks. Based on the biomass allocation into different structural compartments and functional groups, the topographical situation was apparent in the vegetation structure of grasslands. Disturbance related to slope dynamics on southern slopes, abiotic stress on summits and upper slopes, and the most favourable conditions found on lower slopes and flat areas determine contrasting grassland communities concerning their biomass and diversity of functional groups. Shrubby communities were mostly diversified through the functional type of the dominant species, which in addition to their structural role, drove vegetation structure and processes through their leaf traits. Environmental conditions related to topographical situations and to bedrock types had some effects on the coexisting functional groups, and were directly related to ecosystem processes. Concerning community dynamics, grassland encroachment was driven not only by the structure of shrub populations, but also by shrub coverage and livestock pressure. Contrasting grassland type and local abiotic variables did not result in distinct effects. In the case of snowbeds, lower summer rainfall through last years could have promoted substantial changes in the snowy community Gnaphalio-Sedetum, where grassland species increased while chionophilous species decreased. Thus, the reported climatic change enhanced the retreat of this low, sparse snowbed community.
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 471 (M贸ra d鈥橢bre)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 471 (M贸ra d鈥橢bre). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 471 (M贸ra d鈥橢bre)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 471 (M贸ra d鈥橢bre). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 394 (Calella)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 394 (Calella). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 295 (Banyoles)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 295 (Banyoles). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 393 (Matar贸)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 393 (Matar贸). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 295 (Banyoles)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 295 (Banyoles). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 393 (Matar贸)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 393 (Matar贸). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89
Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya 1:50.000 (MVC50). Full 394 (Calella)
Aquest mapa de vegetaci贸 compr猫n el territori administrat per la Generalitat de Catalunya incl貌s en el full 394 (Calella). S'han seguit els mateixos criteris de representaci贸 que en els fulls apareguts fins ara de la s猫rie 1:50 000 del Mapa de Vegetaci贸 de Catalunya. La informaci贸 que hi donem permet una lectura a diferents nivells, segons els interessos de l'usuari. Aix铆, pel que fa a la interpretaci贸 del paisatge, hom hi aplica tres graus d鈥檃proximaci贸 distints: la fisiognomia de la vegetaci贸, les unitats de vegetaci贸 actual i els dominis potencials. La versi贸 del mapa en format shapefile est脿 georeferenciada segons el datum ETRS89