2,059 research outputs found
Molecular dynamics simulations of cascades in strained carbide inclusions embedded in alpha-iron
The effect of strain on the amount of point defects created in Fe and Cr carbide inclusions embedded in ferrite has been investigated. The spherical carbide inclusions consisted of either Fe3C or Cr23C6. Recoil energies from 100 eV to 3 keV and strains from -0.15 (compressive) to 0.01 (tensile) were used. The overall tendency is that the number of point defects - such as antisites, vacancy and interstitials - inside the carbide is lowered when the strain grows more negative (compressive). Outside the carbides, the number of defects is markedly higher for strongly compressive strains than for e.g. zero strain, especially at high energies. (C) 2015 Author(s). All article content, except where otherwise noted, is licensed under a Creative Commons Attribution 3.0 Unported License.Peer reviewe
Increasing the Reliability of Adaptive Quadrature Using Explicit Interpolants
We present two new adaptive quadrature routines. Both routines differ from
previously published algorithms in many aspects, most significantly in how they
represent the integrand, how they treat non-numerical values of the integrand,
how they deal with improper divergent integrals and how they estimate the
integration error. The main focus of these improvements is to increase the
reliability of the algorithms without significantly impacting their efficiency.
Both algorithms are implemented in Matlab and tested using both the "families"
suggested by Lyness and Kaganove and the battery test used by Gander and
Gautschi and Kahaner. They are shown to be more reliable, albeit in some cases
less efficient, than other commonly-used adaptive integrators.Comment: 32 pages, submitted to ACM Transactions on Mathematical Softwar
Kuntoutujien motivaatiosta Kelan Oma väylä -kuntoutuksessa : Arviointitutkimus
Kuntoutujan kuntoutus- ja kuntoutumismotivaatio ovat keskeisiä tekijöitä kuntoutuksen tavoitteiden saavuttamisessa. Tässä arviointitutkimuksessa tarkastellaan neuropsykiatrisessa Oma väylä -kuntoutuksessa olevien nuorten motivaatiota ja ohjaajien käyttämiä motivointikeinoja. 1,5-vuotinen Oma väylä on Kelan rahoittama ja kehittämä kuntoutus, joka on tarkoitettu ADHD/ADD- ja/tai Aspergerin oireyhtymä -diagnoosin saaneiden nuorten ja nuorten aikuisten (18–35-vuotiaat) opiskelu- ja työelämävalmiuksien sekä arjen hallinnan ja sosiaalisten taitojen vahvistamiseen. Kuntoutusta toteutetaan kuudella paikkakunnalla vuosien 2015–2017 välisenä aikana vastaanotto-, ryhmä- ja arkeen integroituina käynteinä.
Tutkimuksen aineisto on kerätty haastattelemalla kuntoutujia ja omaisia, havainnoimalla ryhmäkäyntejä ja kuntoutujan arkeen integroituja käyntejä, ennakkoarviota koskevalla kyselyllä ja keräämällä kirjallista materiaalia. Palveluntuottajat voivat käyttää tuloksia oman toimintansa kehittämiseen ja Kela Oma väylä -kuntoutuksen standardin kirjoittamiseen.
Tulosten mukaan kuntoutusta edeltävä ennakkoarvio auttoi arvioimaan kuntoutujan kuntoutusmotivaatiota, kuntoutuksen oikea-aikaisuutta ja kuntoutujan toimintakykyä. Kuntoutujien motivaatio oli enimmäkseen hyvä. Hyvää motivaatiota edistivät esimerkiksi kuntoutujan oma-aloitteinen hakeutuminen kuntoutukseen ja aiempi väliinputoajakokemus palveluissa. Nuoria motivoi kuntoutuksen joustavuus ja monipuolisuus, palkitseva sisältö ja mahdollisuus vertaistukeen. Kuntoutujien heikon motivaation taustalla vaikutti nuoren elämäntilanteen muutos tai selkiytymättömyys. Kuntoutujaa oli ehkä painostettu osallistumaan kuntoutukseen. Motivaatioon vaikuttivat myös kuntoutujan ja ohjaajan välinen ”henkilökemia” ja ohjaajan mahdollinen vaihtuminen kesken kuntoutuksen.
Ohjaajien käyttämiä motivointikeinoja olivat esimerkiksi kuntoutujan osallistaminen, reflektoiva ja joustava työote sekä myönteisen palautteen antaminen. Kuntoutuksen kohderyhmien tyypilliset vaikeudet esimerkiksi ajankäyttöön ja toiminnanohjaukseen liittyen ovat motivoinnin näkökulmasta haaste. Nuoren vaikeudet voivat näyttäytyä motivoimattomuutena kuntoutukseen eikä ohjaajilla aina välttämättä ollut tarpeeksi keinoja kuntoutujan muutosmotivaation herättämiseen ja ylläpitämiseen. Ohjaajat joutuivatkin työskentelemään jatkuvasti kuntoutujien motivoimiseksi.
Tämän tutkimuksen perusteella ennakkoarvio tulisi toteuttaa jatkossa kaikille kuntoutukseen hakeutuville nuorille. Motivaation arviointiin käytettäviin menetelmiin tulisi kiinnittää huomiota. Näin kuntoutus kohdentuisi vielä paremmin niille, jotka ovat motivoituneita muutokseen. Yhteistyötahoja tulisi tiedottaa aktiivisesti ja säännöllisesti kuntoutuksen tavoitteista, sisällöistä ja rajoitteista, jotta palveluohjaus olisi onnistunutta. Työntekijöiden pysyvyys ja ammattitaito ovat tärkeitä, ja kuntoutujalla tulee niin halutessaan olla mahdollisuus vaihtaa omaohjaajaa
Nuorten neuropsykiatrisen Oma väylä -kuntoutuksen ryhmäkäynnit : Arviointitutkimus
Ryhmämuotoinen kuntoutus soveltuu tiedon jakamiseen, kuntoutujan tukemiseen, taitojen ja toimintojen harjoittelemiseen ja vuorovaikutuksen tutkimiseen ja ilmaisuun. Kelan rahoittama ja kehittämä Oma väylä on 1,5 vuoden kuntoutus, joka on tarkoitettu ADHD/ADD- ja/tai Aspergerin oireyhtymä -diagnoosin saaneiden nuorten ja nuorten aikuisten (18–35-vuotiaat) opiskelu- ja työelämävalmiuksien sekä arjen hallinnan ja sosiaalisten taitojen vahvistamiseen. Kuntoutusta toteutetaan kuudella paikkakunnalla vuosien 2015–2017 välisenä aikana vastaanotto- ja ryhmäkäynteinä sekä arkeen integroituina käynteinä. Tässä kuntoutuksen kehittämistä arvioivassa osatutkimuksessa arvioidaan Oma väylä -kuntoutuksen ryhmäkäyntejä. Tutkimuksen aineisto on kerätty vuonna 2016 haastattelemalla kuntoutujia ja omaisia, havainnoimalla ryhmäkäyntejä ja keräämällä kirjallista materiaalia. Tutkimukseen osallistui yhteensä 59 kuntoutujaa ja omaista. Tulosten mukaan ryhmäkäynnit olivat tärkeitä Asperger- ja ADHD-diagnoosin saaneiden nuorten aikuisten kuntoutuksessa: niissä saatiin oppia ja kokemuksia, joita ei yksilökäynneillä tai arkeen suuntautuvilla käynneillä saavutettu. Ryhmäkäynnit tarjosivat mahdollisuuden ikätoverikontakteihin, vertaistukeen ja sosiaalisten tilanteiden harjoitteluun. Kuntoutujat itse kokivat ryhmäkäynnit antoisina ja palveluntuottajien näkemys oli pääsääntöisesti myönteinen. Ryhmissä käsiteltiin esimerkiksi henkistä hyvinvointia ja sosiaalisia taitoja keskustellen sekä harjoitusten ja toiminnallisuuden kautta. Välitehtävät edistivät asioiden siirtymistä arkeen ja turvasivat ryhmäkäyntien jatkuvuutta. Ryhmät olivat parhaimmillaan kuntoutujia osallistavia ja toiminnallisia sekä kuntoutujat tasapuolisesti huomioivia. Ryhmät toteutettiin suljettuina ryhminä, mikä oli toimiva tapa. Toimivien ryhmien kokoaminen ja ”tarpeeksi samanlaisten” kuntoutujien löytäminen ryhmiin oli välillä haasteellista. Poissaoloja oli melko paljon ja vain pienessä osassa ryhmäkäynneistä kaikki ryhmäläiset olivat paikalla. Nykyinen ryhmäkäyntien määrä, 12 käyntiä, oli useiden kuntoutujien ja palveluntuottajien mielestä liian vähän. Ohjaajilta ryhmäkäynnit edellyttivät tietoa neuropsykiatriasta, sosiaalisia taitoja ja ryhmäprosessien tuntemista, kokemusta ryhmien vetämisestä, joustavuutta muuttuvien tilanteiden varalle ja herkkyyttä tunnistaa kuntoutujien tarpeita ryhmätilanteessa. Jatkossa tulisi pohtia, onko kuntoutuksessa joustoa niin, että kuntoutuja voisi jättää käyttämättä jotkut käyntimuodot (arkeen integroidut käynnit tai ryhmäkäynnit), vaihtaa toisiin tai siirtää myöhemmäksi. Tarpeeksi homogeenisten ja toimivien ryhmien kokoamiseen tulee kiinnittää huomiota. Ryhmä voisi kokoontua 15–17 kertaa kahdessa eri jaksossa. ”Turhien” poissaolojen vähentämiseksi tulisi lisätä muistuttamisen, vastuuttamisen tai toiminnallistamisen (esim. pelillistäminen) keinoja. Ryhmien tulisi olla tarpeeksi suuria, jotta ryhmätoiminnan tavoitteet saavutetaan. Ryhmissä olisi hyvä olla kaksi ohjaajaa. Myös ryhmien toiminnan standardoimista on syytä pohtia
Oman väylän kulkijat : Kelan neuropsykiatrisen kuntoutuksen aloittaneiden nuorten aikuisten psykososiaalinen hyvinvointi
Kehityksellisiä neuropsykiatrisia häiriöitä potevien nuorten aikuisten tiedetään kohtaavan keskimääräistä suurempia haasteita siirryttäessä nuoruudesta aikuisuuteen. Tämän kohderyhmän psykososiaalisesta hyvinvoinnista on kuitenkin vain niukasti tietoa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on kuvata Kelan neuropsykiatriseen Oma väylä -kuntoutukseen ohjautuneita kuntoutujia, heidän taustojaan, psykososiaalista hyvinvointiaan sekä kuntoutukseen liittyviä odotuksiaan kuntoutuksen alkaessa. Tutkimukseen osallistui lähtötilanteessa 188 keski-iältään 25-vuotiasta Oma väylä -kuntoutujaa. Aineisto kerättiin kyselylomakkeilla, joka sisälsi kysymyksiä ja mittareita kartoittaen vastaajien elämäntilannetta, toimintakykyä, psyykkistä hyvinvointia, terveyskäyttäytymistä, sosiaalisia suhteita sekä sosiaalista kompetenssia. Kuntoutujista yli puolet oli opiskelu- ja työelämän ulkopuolella. Noin kolmasosalla oli suuria vaikeuksia normaaleissa arjen tehtävissä. Yli puolella kuntoutujista oli neuropsykiatrisen diagnoosin lisäksi rinnakkaisdiagnooseja. Reilulla kolmasosalla oli samanaikaisesti mielialaan tai stressiin liittyvä häiriö. Toiseuden ja kuulumattomuuden tunteet olivat yleisiä. Liikunnallisesti passiivisten osuus osoittautui suureksi. Kuntoutukseen liittyvät odotukset liittyivät useimmiten arjessa selviytymiseen, opiskeluvalmiuksien parantamiseen sekä työelämävalmiuksien kohentumiseen. Oma väylä -kuntoutuksessa aloittaneet kuntoutujat muodostivat melko heterogeenisen ryhmän niin toimintakyvyn, työhön kuin koulutukseen kiinnittymisen, osallisuuden tuntemusten, mielialan kuin terveyskäyttäytymisenkin suhteen. Yleistä kuntoutujille oli kuitenkin ryhmässä toimimisen haasteet, toiseuden ja kuulumattomuuden tunteet sekä liikunnallinen passiivisuus. Nämä seikat on hyvä ottaa huomioon tälle kohderyhmälle kohdistetun kuntoutuksen sisältöjä suunniteltaessa. Lisäksi psyykkiseen oireiluun liittyvä tuen ja mahdollinen hoidon tarve tulisi selvittää perusteellisesti
Recommended from our members
Early symptoms and sensations as predictors of lung cancer: a machine learning multivariate model.
The aim of this study was to identify a combination of early predictive symptoms/sensations attributable to primary lung cancer (LC). An interactive e-questionnaire comprised of pre-diagnostic descriptors of first symptoms/sensations was administered to patients referred for suspected LC. Respondents were included in the present analysis only if they later received a primary LC diagnosis or had no cancer; and inclusion of each descriptor required ≥4 observations. Fully-completed data from 506/670 individuals later diagnosed with primary LC (n = 311) or no cancer (n = 195) were modelled with orthogonal projections to latent structures (OPLS). After analysing 145/285 descriptors, meeting inclusion criteria, through randomised seven-fold cross-validation (six-fold training set: n = 433; test set: n = 73), 63 provided best LC prediction. The most-significant LC-positive descriptors included a cough that varied over the day, back pain/aches/discomfort, early satiety, appetite loss, and having less strength. Upon combining the descriptors with the background variables current smoking, a cold/flu or pneumonia within the past two years, female sex, older age, a history of COPD (positive LC-association); antibiotics within the past two years, and a history of pneumonia (negative LC-association); the resulting 70-variable model had accurate cross-validated test set performance: area under the ROC curve = 0.767 (descriptors only: 0.736/background predictors only: 0.652), sensitivity = 84.8% (73.9/76.1%, respectively), specificity = 55.6% (66.7/51.9%, respectively). In conclusion, accurate prediction of LC was found through 63 early symptoms/sensations and seven background factors. Further research and precision in this model may lead to a tool for referral and LC diagnostic decision-making
First microlensing candidate towards M31 from the Nainital Microlensing Survey
We report our first microlensing candidate NMS-E1 towards M31 from the data
accumulated during the four years of Nainital Microlensing Survey. Cousin R and
I band observations of ~13'x13' field in the direction of M31 have been carried
out since 1998 and data is analysed using the pixel technique proposed by the
AGAPE collaboration. NMS-E1 lies in the disk of M31 at \alpha = 0:43:33.3 and
\delta = +41:06:44, about 15.5 arcmin to the South-East direction of the center
of M31. The degenerate Paczy\'{n}ski fit gives a half intensity duration of ~59
days. The photometric analysis of the candidate shows that it reached R~20.1
mag at the time of maximum brightness and the colour of the source star was
estimated to be (R-I)_0 ~ 1.1 mag. The microlensing candidate is blended by red
variable stars; consequently the light curves do not strictly follow the
characteristic Paczy\'{n}ski shape and achromatic nature. However its long
period monitoring and similar behaviour in R and I bands supports its
microlensing nature.Comment: no changes except typos corrected, to appear in A&
WRAP53 promotes cancer cell survival and is a potential target for cancer therapy
We previously identified WRAP53 as an antisense transcript that regulates the p53 tumor suppressor. The WRAP53 gene also encodes a protein essential for Cajal body formation and involved in cellular trafficking of the survival of motor neuron complex, the telomerase enzyme and small Cajal body-specific RNAs to Cajal bodies. Here, we show that the WRAP53 protein is overexpressed in a variety of cancer cell lines of different origin and that WRAP53 overexpression promotes cellular transformation. Knockdown of the WRAP53 protein triggers massive apoptosis through the mitochondrial pathway, as demonstrated by Bax/Bak activation, loss of mitochondrial membrane potential and cytochrome c release. The apoptosis induced by WRAP53 knockdown could moreover be blocked by Bcl-2 overexpression. Interestingly, human tumor cells are more sensitive to WRAP53 depletion as compared with normal human cells indicating that cancer cells in particular depends on WRAP53 expression for their survival. In agreement with this, we found that high levels of WRAP53 correlate with poor prognosis of head and neck cancer. Together these observations propose a role of WRAP53 in carcinogenesis and identify WRAP53 as a novel molecular target for a large fraction of malignancies
Country of birth, parental background and self-rated health among adolescents: A population-based study
- …