218 research outputs found
GelotofĂłbia, Ă©rzelmi intelligencia Ă©s alexitĂmia = Gelotophobia, alexithymia, and emotional intelligence
ElmĂ©leti háttĂ©r: A gelotofĂłbia (a nevetsĂ©gessĂ© válástĂłl vagy kinevetĂ©stĹ‘l valĂł fĂ©lelem) univerzális, az utĂłbbi Ă©vtizedekben leĂrt jelensĂ©g. Vizsgálatok szerint a gelotofĂłbiásokat intenzĂvebb, hosszabb Ă©s többszöri szĂ©gyenĂ©rzĂ©s Ă©s fĂ©lelem, illetve kevĂ©sbĂ© intenzĂv, ritkább Ă©s rövidebb idejű boldogságĂ©rzĂ©s jellemzi. Továbbá a nevetĂ©st tartalmazĂł kĂ©tĂ©rtelmű helyzeteket negatĂvabban Ă©rtĂ©kelik, mint a kontrollszemĂ©lyek, Ă©s ezek nem emelik a hangulatukat. CĂ©l: Megvizsgálni e vonás Ă©rzelmi intelligenciával Ă©s alexitĂmiával valĂł kapcsolatát. MĂłdszer: 137 fĹ‘ válaszolt a Geloph-15, a TAS-20 Ă©s a Bar-On EQ-i kĂ©rdĹ‘Ăvek kĂ©rdĂ©seire. EredmĂ©nyek: A gelotofĂłbia Ă©s az alexitĂmia egyes dimenziĂłi szignifikáns pozitĂv korreláciĂłt mutatnak mind a teljes mintán (Ă©rzelmek azonosĂtása: r = 0,356; p < 0,01; Ă©rzelmek kifejezĂ©se: r = 0,363; p < 0,01; összpontszám: r = 0,360; p < 0,01), mind a gelotofĂłbiások (pragmatikus gondolkodás: r = 0,685; p < 0,01; összpontszám: r = 0,691; p < 0,05) Ă©s a nem gelotofĂłbiások (Ă©rzelmek azonosĂtása: r = 0,331; p < 0,01; Ă©rzelmek kifejezĂ©se: r = 0,313; p < 0,01; összpontszám: r = 0,271; p < 0,01) csoportjában. Továbbá, a gelotofĂłbiás Ă©s nem gelotofĂłbiás csoport között legalább tendenciaszintű kĂĽlönbsĂ©g adĂłdott az Ă©rzelmek kifejezĂ©sĂ©nek nehĂ©zsĂ©ge Ă©s az összpontszám esetĂ©ben. A nem gelotofĂłbiások rendre szignifikánsan magasabb EQpontszámokat Ă©rnek el, mint a gelotofĂłbiások (kivĂ©ve problĂ©mamegoldás, impulzuskontroll, stresszkezelĂ©s), továbbá esetĂĽkben közepesen erĹ‘s, negatĂv egyĂĽttjárás mutatkozik a gelotofĂłbia mĂ©rtĂ©ke Ă©s az Ă©rzelmi intelligencia között, mĂg a gelotofĂłbiásokra többnyire ez nem igaz. A teljes mintán a gelotofĂłbia Ă©s az Ă©rzelmi intelligencia közötti korreláciĂł —0,624; p < 0,01volt. A legmagasabb korreláciĂłk az önbecsĂĽlĂ©s (r = —0,511; p < 0,01), a fĂĽggetlensĂ©g (r = —0,521; p < 0,01), a stressztűrĂ©s (r = —0,531; p < 0,01), az intraperszonális (r = —0,650; p < 0,01) Ă©s az általános hangulat (r = —0,510; p < 0,01) skáláinak terĂ©n mutatkozott. A szociodemográfiai változĂłk hatását kiparciálva nem mutatkozott jelentĹ‘s változás az eredmĂ©nyekben. KövetkeztetĂ©sek: A gelotofĂłbia, az alexitĂmia Ă©s az Ă©rzelmi intelligencia egymáshoz kapcsolĂłdĂł, mĂ©gis elkĂĽlönĂthetĹ‘ fogalmak, továbbá a gelotofĂłbiások csoportja más Ă©rzelmiintelligencia-mintázatot mutat, mint a nem gelotofĂłbiások csoportja.
|
Background: Gelotophobia (fear of being laughed at) is a universal concept, although it was described only in the last decades. According to diverse studies, gelotophobes can be characterized by more intense, longer and more frequent feelings of shame and fear, and less intense, shorter and less frequent feelings of happiness. Moreover, they evaluate ambiguous situations that contain laughter more negatively than others, and these situations do not enhance their mood. Aim: To investigate the relationship of gelotophobia with emotional intelligence and alexithymia. Methods: We administered Geloph 15, TAS-20 and Bar-On EQ-i questionnaires on a sample of 137 persons. Results: Gelotophobia and alexithymia showed significant positive correlation in the whole sample (Difficulty Identifying Feelings: r = 0.36; p < 0.01, Difficulty Describing Feelings: r = 0.36; p < 0.01; overall score: r = 0.36; p < 0.01), just like in the sample of gelotophobes (Externally-Oriented Thinking: r = 0.69; p < 0.01; overall score: r = 0.69; p < 0.05) and non-gelotophobes (Difficulty Identifying Feelings: r = 0.33; p < 0.01; Difficulty Describing Feelings: r = 0.31; p < 0.01, overall score r = 0.27; p < 0.01). Non-gelotophobes had higher scores on the emotional intelligence subscales than gelotophobes (except problem solving, impulse control, and stress management). Further, non-gelotophobes could be characterized by moderate correlations between gelotophobia and emotional intelligence, while this was mostly untrue for gelotophobes (many scales were uncorrelated). In the whole sample, the correlation between overall emotional intelligence scores and gelotophobia scores was strong (r = —0.62; p < 0.01). The strongest correlations could be seen with the EQ subscales of self-regard (r = —0.51; p < 0.01), independence (r = —0.52; p < 0.01), stress tolerance (r = —0.53; p < 0.01), and scales of intrapersonal (r = —0.65; p < 0.01) and general mood (r = —0.51; p < 0.01). After controlling for sociodemographic variables, there were no significant changes in the results. Conclusion: Gelotophobia, alexithymia, and emotional intelligence are related, but distinct constructs, and gelotophobes show different emotional intelligence profile compared to non-gelotophobes
Management-Employee Buyouts in Hungary and Poland
This paper is part of a project whic began in December 1994 and consists of research focusing on legal and institutional aspects of privatization as well as the courses and outcomes of privatization processes under way in the countries of Central and Eastern Europe. The specific issue this paper focuses on is management-employee buyouts in Hungary and Poland.management-employee buyouts, transition, Poland, Hungary
A humorstĂlus Ă©s a kreativitás kĂĽlönbözĹ‘ aspektusainak összefĂĽggĂ©sei
A humorĂ©rzĂ©k, a humor megĂ©rtĂ©si Ă©s produkciĂłs kĂ©pessĂ©ge kreatĂv tulajdonság, jelentĹ‘s egyĂ©ni kĂĽlönbsĂ©gekkel,
ám mind ez idáig nem egyértelműen tisztázott a humorprodukció és a kreativitás viszonya.
Vizsgálatunkban 133 fő különféle önbeszámolós és viselkedéses humorprodukciós, humorhasználatra
vonatkozó, illetve kreativitástesztet töltött ki. Nemi különbségek sem a kreativitás-, sem a humortesztekben
nem mutatkoztak. EredmĂ©nyeink szerint meglehetĹ‘sen gyenge, de pozitĂv összefĂĽggĂ©s mutatkozik a
humorprodukciĂł Ă©s a kreativitás között, illetve a humorstĂlusok között, ami összessĂ©gĂ©ben a kĂ©t folyamat
közös alapjaira, ám azok eltérő jellegére mutat rá
Zell- und molekularbiologische Charakterisierung neuartiger Zell-Zell-Verbindungsarten in Glioma-Zellen und mesenchymalen Stammzellen
Zell-Zell-Verbindungen ("Junctions") der Adhaerens-Kategorie sind durch zelltypische Kombinationen von Transmembran-Glykoproteinen der Cadherin-Großfamilie und damit assoziierten cytoplasmatischen Plaque-Proteinen bestimmt, die meist Actin-Mikrofilamente verankern. Sie stellen Hauptstrukturelemente des spezifischen Gewebe-Aufbaus und Zusammenhalts dar und sind darüberhinaus auch an vielen dynamischen Zellfunktionen beteiligt. In den letzten Jahren hatte sich zunehmend deutlicher herausgestellt, dass viele "Adhering Junction" (AJ) besonderer Zelltypen nicht unter die bisher bekannten Klassen bzw. Typen von AJ subsumieren lassen, sondern aufgrund ihrer Struktur, vor allem aber ihrer besonderen molekularen Zusammensetzung eigene Strukturtypen sui generis darstellen. Im Rahmen dieser Arbeit sind zwei AJ-Typen menschlicher Zellen und Gewebe in ihrer molekularen Zusammensetzung bestimmt worden, wobei Untersuchungen an Zellkulturen sowie zellbiologische, biochemische, immunologische und molekularbiologische Methoden benutzt wurden. Astrocytom-Zellen, auch Astrocyten, und Glioblastom-Zellen bilden viele AJ unterschiedlicher Größe aus, die durch einen recht kompakten Plaque ausgezeichnet sind und die Cadherine N-Cadherin, Cadherin-11 sowie in einigen Zellkolonien immer wieder auch VE-Cadherin enthalten, die auf der Binnenseite mit den Plaque-Proteinen alpha- und beta-Catenin, den weiteren armadillo-Proteinen p120ctn, ARVCF und Plakoglobin sowie - überraschenderweise - dem von Desmosomen her bekannten Protein Plakophilin 2 und den - von "Tight Junctions" bekannten - Plaque-Proteinen ZO-1, ZO-2 und Cingulin komplexiert sind und zusammen mit Afadin und dem Actin-bindenden Protein Vinculin Mikrofilament-Bündel des Actin-Typs verankern. Molekulare Interaktionen innerhalb dieser Struktur werden aufgrund erster Immunpräzipitations-Ergebnisse ebenso diskutiert wie die mögliche Bedeutung dieses AJ-Typs, dem der Name Colligatio permixta gegeben wurde, in Embryologie, Histologie und Pathologie. Dabei ist das spontane klonale Auftreten einer Unterform, die das - erstmals außerhalb von Gefäß-Endothelien nachgewiesene - VE-Cadherin enthält, auch deshalb von besonderem Interesse, weil der Astrocyt - gewissermaßen seiner natürlichen Position nach - oft eine räumliche wie funktionale Beziehung zu Blutgefäßen, besonders Kapillaren erkennen lässt. Neue tumordiagnostischen Möglichkeiten wie entwicklungsbiologischen Implikationen der Entdeckung dieses neuen Junction-Typs werden besprochen. Gleichzeitig ist in Kulturen bestimmter menschlicher Knochenmarkzellen, sogenannter "mesenchymaler Stammzellen", ein anderer - in seiner molekularen Zusammensetzung äußerst schlichter - AJ-Typ entdeckt worden, der ebenfalls N-Cadherin und Cadherin-11 in Verbindung mit signifikanten Mengen der Plaque-Proteine alpha- und beta-Catenin, Protein p120ctn und Afadin enthält und vielfach auch Actinfilament-Bündel verankert. Dieser AJ-Typ erscheint in der Regel in Form kleiner Puncta adhaerentia (Durchmesser meist im Bereich 30-200 nm), wobei diese sowohl am eigentlichen zentralen Zellkörper als auch auf tentakel-artigen Zellausläufern verschiedener, teils sehr großer Länge (bis über 400 µm lang) vorkommen, die einerseits durch Actinfilament-Bündel in Verbindung mit Ezrin, alpha-Actinin und Myosin stabilisiert sind, andererseits aber auch Mikrotubuli enthalten. Solche Zellausläufer (Processus adhaerentes) können dabei sowohl über durch Puncta hergestellte Brückenstrukturen mit Ausläufern anderer Zellen verbunden sein, andererseits aber auch tief und eng in entsprechenden, z.T. sehr häufigen und langen (bis über 40 µm) Invaginationen von Nachbarzellen verankert sein, wobei die AJ-Regionen der Puncta beider Zellen gewissermaßen zu einer riesigen Doppelhülle (Manubrium adhaerens) fusioniert sein können. Hinweise auf ein Vorkommen solcher Processus adhaerentes in der Embryogenese und mögliche biologische Funktionen solcher Strukturen werden ebenso besprochen wie Einsatzmöglichkeiten und mögliche Bedeutung in der Diagnostik
A gelotofóbia kialakulásának, fennmaradásának és terápiájának szociálpszichológiai faktorai
HáttĂ©r: A gelotofĂłbia (kinevettetĂ©stĹ‘l, nevetsĂ©gessĂ© válástĂłl valĂł fĂ©lelem) hátterĂ©ben a megnövekedett szĂ©gyen- Ă©s fĂ©lelemĂ©rzĂ©s, valamint a csökkent örömĂ©rzĂ©s áll, számos pszichiátriai problĂ©mával egyĂĽtt jár. Egy 1000 fĹ‘bĹ‘l állĂł random mintában 5 ember lesz extrĂ©m mĂ©rtĂ©kben gelotofĂłbiás (a Geloph kĂ©rdĹ‘Ăven legalább 3,5 pontos átlag az elĂ©rhetĹ‘ nĂ©gybĹ‘l), legalább enyhe gelotofĂłbiás (a Geloph kĂ©rdĹ‘Ăven legalább 2,5 átlag) pedig országonkĂ©nt változĂł mĂ©rtĂ©kben 16-130 (Magyarországon ez kb. 7%).
CĂ©l: Kutatásaim rĂ©szben a magyarországi gelotofĂłbia-kutatás szinte egyetlen kĂ©pviselĹ‘i, melyek rĂ©szben a világ gelotofĂłbia-kutatásait kiegĂ©szĂtĹ‘, vagy egĂ©szen más szempontbĂłl közelĂtĹ‘ munkák.
MĂłdszerek: KĂĽlönbözĹ‘ mintákon kĂĽlönbözĹ‘ vizsgálatokat vĂ©geztĂĽnk, az egyes vizsgálatokban rĂ©sztvevĹ‘k száma kb. 100 fĹ‘ volt. A vizsgálatokat kivĂ©tel nĂ©lkĂĽl kĂ©rdĹ‘Ăves, papĂr-ceruza eljárással vĂ©geztĂĽk, a statisztikai elemzĂ©sek során korreláciĂłkat, parciális korreláciĂłkat Ă©s a gelotofĂłbiás, illetve nem gelotofĂłbiás csoportok összehasonlĂtását vĂ©geztĂĽk el.
EredmĂ©nyek: A gelotofĂłbia pontszám 1%-os szinten pozitĂvan korrelál az alexitĂmia kĂ©rdĹ‘Ăven (TAS-20) Ă©rzelmek azonosĂtására vonatozĂł kĂ©pessĂ©g hiányával (r=0,356, p<0,01), illetve azok kifejezĂ©sĂ©re vonatkozĂł hiányosságokkal (r=0,363, p<0,01), valamint az alexitĂmia összĂ©rtĂ©kkel (r=0,360, p<0,01). Az Ă©rzelmi intelligencia (Bar-On EQ-i) összpontszámmal a korreláciĂł (r=0,624, p<0,01) Ă©s majdnem minden alksálával korrelál. A gelotofĂłbiások szignifikánsan alacsonyabb Ă©rzelmi intelligencia Ă©s magasabb alexitĂmia pontszámot Ă©rtek el, mint a nem gelotofĂłbiások, majdnem minden alskálán.
Fogvatartotti mintában a gelotofĂłbiával a bűntudatot mĂ©rĹ‘ skálák (TOSCA-SP) korreláltak negatĂvan vagy mutattak tendencia szintű negatĂv egyĂĽtt járást (bűntudat – Ă©rzelem Ă©s kognĂciĂł r=-0,239+, bűntudat – helyreállĂtĂł viselkedĂ©s r=-0,300 p<0,01) a gelotofĂłbiával. A szĂ©gyen egyik skálája, meglepĹ‘ mĂłdon, fĂĽggetlennek mutatkozott tĹ‘le (szĂ©gyen – negatĂv önĂ©rtĂ©kelĂ©s r= 0,051) mĂg a többi pozitĂv kapcsolatban áll vele szĂ©gyen – elkerĂĽlĂ©s r= 0,288, p<0,05); externalizáciĂł (r=0,279 p<0,01).
9 Ă©s 12 Ă©vesek ugratási tapasztalatait Ă©s gelotofĂłbia Ă©rtĂ©kĂ©t összehasonlĂtva a fiatalabbak ellensĂ©gesebbnek látták az ugratást Ă©s rosszabbul is Ă©reztĂ©k magukat annak következtĂ©ben (m9=7,605, m12=6,777 Sd9=3,714, Sd12=2,514); Welch-fĂ©le d-prĂłba: d(264,7)=2,172 (p=0,0308). Ennek megfelelĹ‘en a gelotofĂłbia Ă©rtĂ©kek is eltĂ©rĹ‘ek voltak: m9=1,905, sd9=0,578, m12=1,695, Sd12=0,469, d(259,7)=3,310 (p=0,0011).
A családi hatásokat vizsgálva (PBI) a gelotofóbia leginkább az anyai és az apai szeretet hiányával (r=-0,338, -0,345, p<0,01), valamint az anyai korlátozással (r=0,213, p<0,05) és túlvédéssel (r=0,407, p<0,01) mutatott összefüggést és tett különséget a két csoport között.
A gelotofĂłbia a mentális egĂ©szsĂ©g minden alskálájával (SCL-90) legalább 1%-os szinten negatĂvan korrelált Ă©s tett kĂĽlönbsĂ©get a kĂ©t csoport között.
KövetkeztetĂ©sek: EredmĂ©nyeink illeszkednek a gelotofĂłbia kutatásának eddigi eredmĂ©nyihez, ugyanakkor rávilágĂtanak annak szĂĽksĂ©gessĂ©gĂ©re, hogy a megaláztatással, illetve az elkerĂĽlĹ‘ szemĂ©lyisĂ©gzavarral valĂł kapcsolatát tisztázzuk
Self-esteem, self-conscious emotions, resilience, trait anxiety and their relation to self-handicapping tendencies
Jones and Berglas (1978) define self-handicapping as any action or choice of performance setting that enhances the opportunity to externalize (or excuse) failure and to internalize (reasonably accept credit for) success (p. 406). The present study examined the role of potential precursors in the self-handicapping process. A total of 626 undergraduates from various Hungarian universities completed measures of dispositional self-handicapping, self-esteem, self-conscious emotions, trait anxiety, trait resilience, and social desirability. Self-handicapping was related positively to trait anxiety, shame-proneness, externalization, and detachment, and negatively to self-esteem, resilience, and social desirability. These results provide additional evidence in support of previous studies about the deleterious effects and antecedents of self-handicapping. Since these results are correlational in nature, future investigations need to clarify the contribution (in a sense of causality) of each variable in the self-handicapping process
Control grouped pedagogical experiment to test the performance of second-generation webmaps and the traditional maps at the University of Debrecen
Nyelvi megformálások Ă©rtelmezĂ©se számĂtĂłgĂ©pes programmal : A JelenĂ©sek könyve nĂ©hány rĂ©szlete alapján
- …