68 research outputs found
Förekomst av bekämpningsmedel i svenska vatten 1985-2001
En databas innehållande analyser av bekämpningsmedel i yt-, grund- och dricksvatten i Sverige från åren 1985 till 2001 har sammanställts för att försöka skapa en överblick av hur situationen ser ut och hur den har förändrats över tiden. Totalt innehåller den data om 5352 st prover från samtliga län och 197 kommuner. Undersökningarna har utförts av kommuner, länsstyrelser, vattenvårdsförbund, Livsmedelsverket, SLU samt ytterligare några aktörer. Den använda mängden bekämpningsmedel har minskat i Sverige sedan mitten av 80-talet för att de senaste åren öka något igen. Tittar man på hektardoserna, dvs hur många hektar den försålda mängden räcker till, blir uppgången tydligare. Ökningen anses hänga samman med EU-inträdet 1995. Pesticider återfanns i 39 % av proverna tagna i grundvatten. Totalt har 54 olika ämnen hittats i grundvatten minst en gång. De vanligaste substanserna var 2,6-diklorbensamid (BAM, nedbrytningsprodukt till diklobenil), atrazin, bentazon och desetylatrazin (nedbrytningsprodukt till atrazin). Av dessa är alla utom bentazon rester av ett sedan drygt tio år avregistrerat totalbekämpningsmedel, Totex Strö. Flest antal fynd gjordes i Skåne län, där också flest provtagningar är utförda. 49 olika substanser har någon gång hittats i halter över 0,1 μg/l, vilket är Livsmedelsverkets gränsvärde för dricksvattnets tjänlighet vid fynd av bekämpningsmedel. Av proverna från ytvatten har det återfunnits bekämpningsmedel i 44 %. De vanligaste substanserna var MCPA, bentazon, diklorprop och mekoprop. Totalt har 51 olika substanser hittats vid minst ett tillfälle. Fynden jämfördes med gränsvärden framtagna i Nederländerna och Norge till skydd för vattenlevande organismer, och för flera av ämnena överskreds dessa gränsvärden varvid risk för skador i den akvatiska miljön föreligger. Flest antal överskridanden hade MCPA. I dricksvatten har bekämpningsmedel återfunnits i 26 % av de undersökta proverna. Vanligaste ämnena som hittas är desamma som i grundvatten, dvs BAM, atrazin, desetylatrazin och bentazon. Totalt 18 substanser har hittats i dricksvatten i halter över Livsmedelsverkets gräns vid ett eller flera tillfällen. Totalt har det återfunnits 80 olika ämnen vid ett eller flera tillfällen i 2029 st (38 %) av de undersökta vattenproverna. Antal prover med fynd ökar något de senaste åren, vilket främst hänger samman med att detektionsgränserna för de flesta substanser har sänkts. Den procentuella andelen av fynd i halter omkring 0,1 μg/l har varit konstant medan de högre halterna över 0,5 μg/l verkar minska under senare år, framför allt i ytvatten. Detsamma gäller för totalhalten av pesticider i enskilda prov över 0,5 μg/l. För åtta vanligt förekommande substanser i grundvatten har antal fynd i halter över 0,1 μg/l sjunkit, med undantag för den allra vanligaste - BAM - där ingen minskning av fyndfrekvensen kan skönjas. För just denna substans har dock antalet analyser ökat kraftigt de senaste åren. Också i ytvatten har antalet fynd i halter över 0,1 μg/l sjunkit över tiden för de åtta vanligast förekommande substanserna. Undantaget här är glyfosat som ej analyserades före 1997 varför det är svårt att uttala sig om några trender för just glyfosat. I dricksvatten minskade fyndfrekvensen för fyra av de vanligaste substanserna i halter över 0,1 μg/l, medan BAM ligger konstant. Även här har antal analyser av BAM ökat kraftigt över tiden
Winter Runoff of Nitrogen and Phosphorus from a Rotational Pen Design with Suckler Cows
Keeping beef cattle outdoors during winter reduces costs and improves animal welfare, but increases
the risk of nitrogen (N) and phosphorus (P) runoff losses. This study evaluated a rotational
pen design on grassland with two groups of suckler cows given access to an expanding
staying area and a new feeding area each week (72 cattle ha−1), with one month’s stay per pen. The
spatial distribution of excreta and effects on N and P surface runoff was evaluated during six
months. The total excreta loads corresponded to 500 kg·N·ha−1 and 50 kg·P·ha−1. New feeding areas
did not distribute excretions evenly, which resulted in the highest proportion of excretions
(31%) occurring in the first week’s sub-area. The topsoil had significantly higher amounts of mineral-N,
mainly as NH4-N (29 - 81 kg·ha−1), than an unaffected area (13 kg·ha−1). Mean total runoff
losses were similar for both groups (1.4 kg·P·ha−1 and 9.0 kg·N·ha−1). Around 78% of N and 70% of
P runoff losses occurred during the month with cattle present. During the first two weeks with
heavy rain, N and P runoff losses were 50% higher from an area with suckler cows than a corresponding
vegetated sub-area without cows. The study design did not provide a sufficient distribution
of excretions and a high animal density in combination with trampling resulted in unacceptable
N and P run-off losses. An environmentally friendly design would need to include frequent
moving of all equipment and access to larger areas
Översvämningar på jordbruksmark
Dagens jordbruksproduktion är anpassat och uppbyggt efter nuvarande klimatförhållanden, men med förändringar i klimatet kommer också förutsättningarna för odling att förändras. Syftet med denna rapport var att göra en sammanställning av hur jordbruksmarkens egenskaper och funktion som växtplats kan påverkas av kortvariga och långvariga översvämningar. I rapporten ingår också en beskrivning av konsekvenser för jordbrukets miljöpåverkan på kort och lång sikt. Ett förändrat klimat med varmare vintrar och mer nederbörd, kommer att leda till högre avrinning och översvämning av vattendrag. En kortvarig översvämning innebär att markprofilen är helt vattenmättad under 1-3 dagar innan den kan dräneras till jämvikt. Vid en långvarig översvämning är marken vattenmättad i 1-2 veckor.
God markstruktur är en av de viktigaste markegenskaperna för att upprätthålla jordbruksproduktionen och för att bevara markens bördighet. Klimatet påverkar strukturstabilitet både direkt genom variationer i nederbörd, temperatur och vindförhållanden och indirekt genom klimatets påverkan på de fysikaliska, kemiska och biologiska processerna i marken.Strukturstabiliteten är avgörande för transport och lagring av vatten, markandning, markens bärighet, erosionskänslighet och biologisk aktivitet. Processernas betydelse och den direkta påverkan på marken varierar beroende på jordart, mest känsliga är friktions- och flytjordar som förlorar sin struktur vid vattenmättnad och blir instabila. Makroaggregaten i kohesionsjordar kan falla sönder redan vid kortvariga översvämningar.
Vid långvariga översvämningar gynnas tillväxten av anaeroba bakterier som vanligtvis är förknippade med kvävgasförluster, rotsjukdomar och ackumulation av för växterna skadliga toxiner. För att bevara en bra markstruktur krävs en kombination av olika åtgärder där de viktigaste åtgärderna är att hålla marken bevuxen så stor del av året som möjligt, god dränering och minimerad markpackning.
De flesta grödor kan tolerera kortare perioder av vattenmättnad, men toleransen varierar beroende på faktorer som temperatur, luftfuktighet och utvecklingsstadium. Ett överskott av vatten i markprofilen kan ge lägre skördar dels på grund av att dålig markbärighet försenar vårbruk och dels på grund av att syrebrist leder till låg grobarhet, biokemisk förgiftning och dåligt växtnäringsupptag. I områden som regelbundet utsätts för översvämning kan man bygga skyddsvallar. Andra förebyggande åtgärder är att ha en bra dränering, ta bort skörderester och att odla sorter som kan återhämta sig efter vattenmättnad. I vissa fall kan även en tillskottsgiva av kväve minska skördeförluster efter översvämning.
Översvämningar som påverkar växtproduktionen negativt medför ett lägre växtnäringsupptag och ökade förluster av näringsämnen som kväve och fosfor. Näringsförlusterna av kväve respektive fosfor sker med olika flödesvägar och skiljer sig framförallt åt beroende på jordart.
Generellt är kväveförlusterna störst från friktionsjordar, medan fosforförlusterna främst sker från erosionskänsliga kohesions- och flytjordar. Åtgärder för att motverka fosforförluster bör sättas in framför allt i områden där man både har kritiska källområden och snabba transportvägar. Strukturkalkning är en bra åtgärd för att minska fosforförlusterna på lerjordar. Andra åtgärder är anpassade skyddszoner och fångdammar för fosfor. Viktiga åtgärder för att minska kväveförlusterna är fånggrödor, reglerbar dränering, tvåstegsdiken och våtmarker
Evolution of phosphorus speciation with depth in an agricultural soil profile
With time, different soil-forming processes such as weathering, plant growth, accumulation of organic matter, and cultivation are likely to affect phosphorus (P) speciation. In this study, the depth distribution of P species was investigated for an agricultural clay soil, Lanna, Sweden. Small amounts of apatite-P was demonstrated in the topsoil whereas the speciation of Pat 70-100 cm depth consisted of approximately 86% apatite according to P K-edge XANES (X-ray absorption near-edge structure) spectroscopy. Because there were only minor differences in bulk mineralogy and texture, these variations in P speciation were interpreted as the result of apatite weathering of the topsoil. Speciation modeling on soil extracts supported this idea: hydroxyapatite was not thermodynamically stable in the top 50 cm of the soil. Apatite was enriched in the bulk soil relative to the clay fraction, as expected during apatite dissolution. Combined results from batch experiments, XANES spectroscopy and X-ray diffraction suggested chemical transformations of the topsoil as a result from accumulation of organic matter and airing from tillage followed by enhanced weathering of apatite, amphiboles, clay minerals, and iron oxides. This caused the formation of poorly crystalline secondary iron and aluminum (hydr)oxides in the topsoil, which retained part of the released P from apatite. Other P was incorporated into organic forms. Furthermore, the results also showed that short-term acidification below the current pH value (below 5.5 in the topsoil and 7.2 in the deeper subsoil) caused significant solubilization of P. This is attributed to two different mechanisms: the instability of Al-containing sorbents (e.g. Al hydroxides) at low pH (in the topsoil), and the acid-mediated dissolution of apatite (the subsoil). (C) 2016 Elsevier B.V. All rights reserved
Biomass production and phosphorus retention by catch crops on clayey soils in southern and central Sweden
Changes in nutrient leaching and groundwater quality during long-term studies of an arable field on the Swedish south-west coast
The aim of this study was to evaluate the long-term (1977-2004) effects of new agricultural practices and reduced acid rain on drainwater and groundwater chemistry for an intensely cultivated arable field with sandy soil in south-west Sweden. Trends in chemical composition of the drainwater were compared with those of atmospheric deposition and groundwater. A modified crop rotation including catch crops significantly decreased the average concentration of nitrate nitrogen (NO3-N) in drainwater from 13.0 to 7.2 mg l-l. This rotation was also found to be a very effective measure against high NO3-N concentrations in shallow groundwater (>1.7 m below the soil surface). The degree of phosphorus saturation (DPS) in the subsoil, calculated to be 10% and 9% by two different laboratory methods, corresponded to an average and constant concentration of dissolved reactive phosphate (DRP) in drainwater of 0.006 mg l-l. Generally lower inputs of acid deposition to the soil were confirmed by a decreasing SO4-S trend (by 3% over 24 years) in drainwater. Changes in cropping had reduced the effect of acid load to the soil, while drainwater alkalinity showed a slow but significant positive trend amounting to 0.4% over 24 years
Påverkan på yt-, dränerings- och grundvatten vid Ekenäs
Den första rapporten i detta nummer av Ekohydrologi är en sammanfattning av alla de undersökningar som gjorts på och kring Ekenäs i Södermanland sedan starten 1972. Den andra rapporten är en laboratorieundersökning om utfrysning av fosfor från växter, ett problem som dök upp i ett erosionsförsök på Elenäs
- …