699 research outputs found
Improving the National Cyber-security by Finding Vulnerable Industrial Control Systems from the Internet
Teollisuusautomaatiojärjestelmiä, joita käytetään muun muassa voimantuotannon, sähkönjakelun ja jätevedenpuhdistuksen järjestelmissä, voidaan löytää julkisesta Internetistä. Tarve etähallinnalle ja keskittämiselle, sekä tuotteiden huono suunnittelu ja virheet järjestelmien käyttöönotossa, ovat altistaneet automaatiojärjestelmiä kenen tahansa ulottuville. Yhteiskunnalle tärkeiden kriittisen infrastruktuuriin kuuluvien järjestelmien turvalliseksi saattaminen on tärkeää kansalliselle kyberturvallisuudelle: ongelmat kriittisessä infrastruktuurissa voivat aiheuttaa voimakkaita häiriöitä eri puolilla yhteiskuntaa. Viime vuosina on havaittu kasvava määrä kyberhyökkäyksiä. Sekä rikolliset, että valtiolliset toimijat kehittävät kyberaseita ja myös teollisuusautomaatiojärjestelmiin on kohdistettu hyökkäyksiä. Vuonna 2010 Stuxnet haittaohjelma onnistui tunkeutumaan iranilaisen ydinpolttoaineenrikastamon järjestelmiin ja aiheuttamaan mittavaa fyysistä tuhoa.
Tässä työssä esitellään konsepti, jonka avulla voidaan automaattisesti löytää haavoittuvia teollisuusautomaatiojärjestelmiä, ja raportoida löydökset viranomaisille jatkotoimenpiteitä varten. Työssä esitellään myös prototyyppi, jolla testattiin konseptin toimivuutta oikeilla suomalaisilla järjestelmillä Internetin yli: sormenjälkitietokannan ja porttiskannauksen avulla 2913 IP-osoitteesta löydettiin 91 mahdollista teollisuusautomaatiolaitetta. Epäiltyjä teollisuusautomaatiojärjestelmiä pystytään löytämään Internetistä, mutta löydettyjen järjestelmien kriittisyyden ja tärkeyden arvionti ilman tunkeutumista kohteeseen on vaikeaa. Konseptia tehostaisi huomattavasti automaattinen tietoturva-auditointi, jolla tärkeimmät ja haavoittuvaisimmat kohteet voitaisiin paikallistaa ja poistaa näkyviltä nopeasti. Auditointi ilman järjestelmien omistajien lupaa vaatisi kuitenkin muutoksia lainsäädäntöön.Industrial control systems (ICS), which are used to control critical elements of the society's maintenance such as power generation and electricity distribution, are exposed to the Internet as a result of insecure design, and installation faults. Securing critical industrial systems is important for national cyber-security; malfunctioning elements in the critical infrastructure can quickly cascade into wide range of problems in the society. In the recent years increasing amount of cyber-attacks have been observed, and nations and criminals are developing offensive cyber-capabilities; industrial systems are also targeted as was seen with the Stuxnet-malware in 2010 causing havoc in an Iranian uranium enrichment facility.
In this thesis a concept is presented to automatically find and evaluate exposed ICSs and report vulnerable devices to authorities for remediation. A prototype of the concept is built to prove the viability of the concept and to get data from port scanning real ICS devices in the Internet. With the prototype, 91 ICS devices were found out of the assigned 2913 IP addresses. Traffic volume produced by the scanner was insignificant compared to overall Finnish Internet traffic. The concept, called KATSE, is viable but not without challenges: ICS devices can definitely be identified from the Internet but analyzing the actual importance and purpose of the devices is difficult. Currently the Finnish legislation does not allow system intrusions or unauthorized security auditing even by authorities. Automated security auditing for the found devices would be useful to find the most vulnerable devices first but such auditing would require a change in legislation
Asiantuntijalausunto perustuslakivaliokunnalle
Valtioneuvoston selvitys Euroopan komission "Eurooppalaista hallintotapaa" koskevasta valkoisesta kirjasta E 86/2001 v
Requirements for a successful sales and operations planning process : a multiple case study on six large Finnish corporations
Siirretty Doriast
Metristen struktuurien malliteoria
Gradussa käsitellään jatkuvia logiikoita, joissa pääasiallisesti paneudutaan kompaktisuuslauseeseen, konnektiiveihin ja kvanttorien eliminointiin. Kompaktisuutta varten käydään läpi ultrafilttereitä käsitteleviä tuloksia. Vuorostaan kvanttorien eliminointia varten todistetaan tuloksia monsterimallien olemassa olosta. Lopussa annetaan vielä lyhyesti esimerkki kvanttorien eliminoinnista Hilbertin avaruuksissa
Variations in the CCR5-gene and its effect on CAE, in goat
Caprine Arthritis Encephalitis (CAE) is a disease negatively affecting goats, around the world. A mutation on the CCR5-gene has showed an increase in viral load.
CAE is a lentivirus that affects the monocytes/macrophages. It is a disease similar to HIV in humans and the animal can be a carrier for months to years before symptoms start to show. The symptoms can be severe, arthritis being the most common for adult goats.
This study aimed to find variations in the CCR5-gene that can affect the onset of disease, and to complement earlier studies. It also includes more different breeds, than previously studied. It was also to study the possibility of breeding as a control measure, for the disease.
Blood samples and nose swabs from 127 goats were sequenced and analyzed. Four Swedish breeds were included; Swedish lantras, Göingegoat, Lappgoat and Jämtgoat.
Two mutations were found, one that has previously been shown to possibly have an impact on pro-viral load. There were variations found, in the genotypes, between and within some of the breeds, especially for the breeds Jämtgoat and Göingegoat. There were differences found in genotype- and allele frequencies for the different breeds. This is the second only study on this subject, on Swedish goat breeds.
No significant differences could be found in the correlation between genotype and prevalence of CAE, in the Swedish breeds, though the sample size of sero-positive animals was small.
The genotype- and allele frequencies varied significantly between the breeds, making the possibility for breeding different, for each. Nothing conclusive could be said, in this study, about the possibility of breeding to contain CAE, but the frequencies could be a basis for further studies into the subject. More studies, with more sero-positive animals and increased sample size, need to be conducted
Representing Teaching Dynamics: Teaching Approaches and Instructional Reasoning Revisited
Tässä tutkimuksessa rakennetaan käytännön opetustyön monitahoisuutta jäsentävä teoreettinen viitekehys. Tutkimuksessa esitellään erityinen dynaamisen opetusteorian (teaching dynamics) käsite, jolla kuvataan opetustyön kahteen ydinosaalueeseen – opetuksellisiin lähestymistapoihin ja didaktiseen harkintaan – sisäistyneitä kompleksisia ja toisiaan täydentäviä toimintaperiaatteita.
Tutkimus sisältää kolme osatutkimusta ja yhteenveto-osan. Laadullinen aineisto muodostuu kolmesta osasta: viiden luokanopettajan tuntitoimintaan kohdistuvista videohavainnoinneista, samojen opettajien didaktista ajattelua tarkastelevista teemahaastatteluista sekä 45 opettajaopiskelijan tuntitoimintaa ja siihen kytkeytyvää ajattelua yhdistävistä stimulated recall –haastatteluista. Aineisto analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysilla, jossa teorialähtöisillä tulkintaluokilla oli keskeinen rooli. Analyyttisella lähestymistavalla pyrittiin käsitteelliseen yleistämiseen ja opettajan tiedon tutkimuksessa käytettyjen teoreettisten konstruktien synteesiin.
Yhteenveto-osassa osatutkimusten tulokset syntetisoidaan opetustyön dynaamisia ominaisuuksia kuvaavaksi käsitteelliseksi viitekehykseksi. Viitekehys paikantaa kolme aluetta, joilla opetustyön dynaamisuus toteutuu: 1) opetuksellisiin lähestymistapoihin sisäistynyt dynamiikka, 2) didaktiseen harkintaan sisäistynyt dynamiikka ja 3) yhdistetty opetusdynamiikka. Kukin kolmesta alueesta jakautuu edelleen kahteen tarkempaan aladynamiikkaan. Näin muodostuu yhteensä kuusi opetuksellisen dynamiikan toimintaperiaatetta: suorien ja konstruktivististen opetustapojen välinen dynamiikka, opetusmenetelmien ja –tekniikkojen välinen dynamiikka; opetuksen ydinrakenteen dynamiikka, opetuksellisen päämääräsuuntautuneisuuden ja tilannetietoisuuden välinen dispositionaalinen dynamiikka; opetuksellisten valintojen dynamiikka sekä opettajan oppimisen dynamiikka.
Kuusi opetuksellisen dynamiikan toimintaperiaatetta esitellään yksityiskohtaisesti ja niitä suhteutetaan aiempaan opetus- ja opettajankoulutustutkimukseen. Dynaaminen opetusteoria on tarkoitettu käytännölliseksi viitekehykseksi, jota voidaan soveltaa opetuksen, opettajareflektion sekä perus- ja täydennyskoulutusvaiheen opettajankoulutuksen kehittämisessä.This thesis constructs a theoretical framework of the essential dynamic qualities embedded in teaching practice. The concept of teaching dynamics is introduced to signify the dialectic counterparts that function within the two suggested key domains of teaching practice: enactment of teaching approaches and teachers’ instructional reasoning.
The thesis includes three part-studies and a Summary part. The qualitative data comprise three data sets: video observation data that captured five in-service teachers’ actions through classroom practices; thematic interviews with in-service teachers to capture their thinking; and stimulated-recall interviews with 45 preservice teachers to capture their thinking in action. The data were analyzed using abductive content analysis in which theory-driven categories played a critical role. The analytical approach aimed for conceptual generalization, as well as theoretical parsimony of teacher knowledge constructs.
The Summary part of the thesis synthesizes key results from the original partstudies into a conceptual framework of teaching dynamics. The framework presents three main loci of teaching dynamics: 1) teaching dynamics in teaching approaches; 2) teaching dynamics in instructional reasoning; and 3) integration of teaching dynamics. Each locus comprises two more sub-dynamics, resulting in six dynamic teaching mechanisms in total: the direct-constructivist dynamic; method-technique dynamic; instructional core dynamics; dispositional intention-attention dynamic; dynamics of choice in teaching; and learning-to-teach dynamics.
The six sub-dynamics are described and related to previous teaching and teacher
education research. The teaching-dynamics system provides a practical framework that can be implemented in the development of teaching, teacher reflection and teacher education programs in both pre-service and in-service settings
Vesi kuntoutumisympäristönä polven tekonivelleikkauksen jälkeen
Nivelrikko on maailman yleisin nivelsairaus ja samalla yleisin syy tekonivelleikkaukseen. Tutkimukset osoittavat, että polven tekonivelleikkauksen jälkeinen toimintakyky on heikentynyt ja säilyy heikentyneenä jopa vuosia leikkauksesta. Harjoittelu ennen ja jälkeen leikkausta on tärkeää toimintakyvyn palautumiseksi ja elämänlaadun parantumiseksi. Vesiharjoittelun on tutkimuksissa osoitettu soveltuvan osaksi tekonivelleikattujen kuntoutusta.
Opinnäytetyön tavoitteena oli edistää polven tekonivelleikattujen kuntoutumista leikkauksen jälkeen kokoamalla tietoa vedestä harjoitteluympäristönä. Opinnäytetyön tarkoituksena oli tarkastella polven nivelrikkopotilailla ja tekonivelleikatuilla tehtyjä tutkimuksia vesiharjoittelusta ja arvioida niiden pohjalta veden käytettävyyttä polven tekonivelleikkauksen jälkeisessä kuntoutumisessa. Työelämän edustajana toimi Tekonivelsairaala Coxa.
Opinnäytetyössä perehdytään tekonivelleikkauksen jälkeisiin toimintakyvyn muutoksiin ja niiden säilymiseen, veden ominaisuuksiin sekä nivelrikko- ja tekonivelpotilaiden vesiharjoitteluun. Se sisältää myös polven rakenteen ja toiminnan kertaamiseen soveltuvan liitteen. Opinnäytetyötä voidaan hyödyntää vesiharjoittelua suunniteltaessa ja se soveltuu työkaluksi nivelpotilaiden kanssa työskenteleville.
Progressiivinen, vähintään 12 viikkoa kestävä, vesivastusharjoittelu vaikuttaa positiivisesti polven tekonivelleikatun toimintakykyyn parantamalla polven ojentaja- ja koukistajalihasten voimaa sekä lisäämällä niiden poikkipinta-alaa. Lyhyempien harjoittelujaksojen tulokset ovat osittain ristiriitaisia, eikä merkittäviä parannuksia toimintakyvyssä ole saavutettu. Vaikka veden käyttö harjoittelussa voidaan perustella sen monien ainutlaatuisten ominaisuuksien vuoksi, ei vesiharjoittelua voida kuitenkaan pitää muita harjoitusmuotoja ylivoimaisesti parempana polven tekonivelleikkauksen jälkeen. Vesi kuitenkin soveltuu harjoitteluympäristöksi laajemmalle joukolle kuntoutujia kuin maaharjoittelu, sillä se mahdollistaa esimerkiksi kivuttomamman harjoittelun. Polven tekonivelleikatuille suunnattuja vesiharjoitteita on tutkittu vain vähän, eikä niitä ole kuvattu riittävän tarkasti. Yksittäisten harjoitteiden vaikuttavuudesta tekonivelleikkauksen jälkeisiin rajoituksiin tarvitaan lisää tutkimusta.After total knee arthroplasty patients still have significantly lower functional ability compared to the healthy adults of same age. Hydrotherapy is widely used in rehabilitation of total knee arthroplasty. It provides many unique qualities which create an effective environment for those who have disabilities and can not exercise on dry land.
The objective of this study was to improve rehabilitation after total knee arthroplasty. The purpose of this thesis was to collect studies considering the use and effectiveness of water exercise before and after total knee arthroplasty and also evaluate the usability of this exercising method.
Water exercise is not superior when it comes to improving muscle strength, functional ability and quality of life. It seems that weight exercise on dry land can be more suitable for muscle strengthening. However, improvements of muscle activity, strength and functional ability can also be achieved by exercising in water. Water is generally well tolerated and it has less injurious effects which makes it suitable for wider genre of patients.
Exercise in water should be progressive and take at least twelve weeks to show the positive effects of training. Specific water exercises after total knee arthroplasty or during osteoarthritis are poorly described and more studies considering effectiveness of exercises are needed
- …