67 research outputs found
The settlements of the Przeworsk culture in Hungary
In the last decade, the Hungarian research of settlements belonging to the Przeworsk culture, generally identified with the Germanic Vandals, yielded important new results. The aim of this paper is to summarize these latest results based on which it also discusses the extension of the settlement territory, the problems of relative chronology, the evolution of material culture as well as the relations of the above-mentioned Germanic ethnic group in the Roman Imperial Age
Comparing Orbánism and Gaullism: the Gaullist physiognomy of Orbán's post-2010 Hungary
The right wing Hungarian governing party (Fidesz - Alliance of Young Democrats), often refers to France and French Gaullism as a political inspiration. This paper asserts that, despite some limitations, Gaullism is a viable analogy for better understanding the nature of Orbánism. The article identifies the major characteristics of Gaullism and Orbánism in order to systematically compare them by addressing the topics of: national grandeur and the importance of foreign policy; anti-liberalism, populism and etatism; antiparliamentarism; charismatic leadership and direct democracy; legality and legitimacy; the creation of a new constitution and the movement's approach to history. The concluding remarks discuss the limits of the analogy and make suggestions for further analyses
Garadna-Kastély zug
A Hernád völgyében fekvő Garadna-Kastély zug kis felületen, kutatóárkokkal vizsgált lelőhelyen szintenként, rétegenként dokumentált kerámia leletanyag legközelebbi analógiái a Kelet-Szlovákiában feltárt, császárkori településeken találhatóak. Hiányoznak a Sajó-völgyi lelőhelyek anyagára jellemző, erős késő vaskori hagyomány nyomai, és a Beregsurányi-típusú, bepecsételt díszkerámiát gyártó műhelyek termékei is. A garadnai teleprészlet a kerámiaanyag és a provinciális eredetű tárgyak alapján a Kr.u. 2. század végétől a 4. század középső harmadáig keltezhető
Charles de Gaulle és a karizma mindennapivá válása
Az, hogy lehetséges-e gaulle-izmus De Gaulle nélkül, még a magukat gaulleistáknak
valók számára sem volt mindig egyértelmű, sőt, komoly vitatéma volt. A
probléma szinte minden elnökválasztás és jobboldali elnökjelölt kapcsán felmerült:
létezik-e még a gaulle-izmus? Tárgyunk szempontjából azonban inkább az számít,
hogy ma is vannak olyan politikusok, akik gaulle-istának vallják magukat, és ma is
vannak olyan választók, akik ehhez a mozgalomhoz kötik személyes értékrendjüket.
A De Gaulle-féle karizma tehát valamilyen formában ma is él.
Frank L. Wilson már egy 1973-as, Gaulle-izmus De Gaulle nélkül című tanulmányában
azt vizsgálta, hogy úgymond hogyan válik mindennapivá a gaulle-ista
karizma. Wilson kiindulópontja természetesen Max Weber karizma-elmélete volt,
és tanulmányában azt a kérdést tette fel – külön aláhúzzuk, a Pompidou-korszakban
–, hogy a gaulle-ista mozgalom továbbélését milyen tényezők biztosították a
De Gaulle-Pompidou-átmenet előtt, alatt és után.
Az alábbi írásban sok szempontból a Wilson által kitaposott úton indulunk el, és
gyakran hivatkozunk majd rá is. Ugyanakkor azzal a kiegészítéssel tesszük, hogy
Wilson nem ragaszkodott következetesen a weberi elmélet végigkövetéséhez, az
csak egy kiindulópont volt számára annak a vizsgálatához, hogy technikailag miként
maradhat(ott) fenn a gaulle-ista mozgalom az alapító távozása után. Mi azonban
végig közelebb tartjuk majd magunkhoz a weberi elméletet, már csak azért is,
mert az 1973 óta eltelt időszak egy hosszabb távú, perspektivikusabb megfigyelést
is lehetővé tesz. 2012-ben már tudjuk, hogy a gaulle-ista mozgalom, ha változott is
az elmúlt évtizedekben, ténylegesen megmaradt, ha másként nem, hivatkozási
alapként. Azt is tudjuk, hogy a De Gaulle-féle karizma valamilyen formában intézményesedni
is képes volt a köztársasági elnök tisztségén keresztül.
A jelen dolgozat két logikai részből áll. Először Max Weber karizma-elméletét
tekintjük át, majd később De Gaulle politikai pályájára és a gaulle-izmus történetére
vetítjük azt
Bepecsételt díszítésű kerámia a magyarországi Przeworsk településeken/Stamped pottery from the settlements of the Przeworsk culture in Hungary
A Felső-Tisza vidék hegyvidéki folyóvölgyeiben a Kr. u. 2–4. században az általában vandálokkal azonosított, lengyelországi eredetű Przeworsk-kultúra hordozói telepedtek meg. Településeiken a helyben készített, kézzel formált finom és durva edények mellett már a Kr. u. 2. század második felétől elterjedt a gyorskorongolt kerámia használata. A specializálódott fazekastelepeken és a faluszéli műhelyekben előállított, gyorskorongolt edények egy részét a daciai, elsősorban a porolissumi római provinciális fazekasság hatására bepecsételt díszítéssel látták el. Az ismert műhelyek alapján Beregsurány- vagy Blažice-típusúnak nevezett barbaricumi termékek lelőhelyei a szakirodalomban gyakran „Bereg-kultúra” elnevezéssel szerepelnek. Jelen tanulmányban tíz, nagyrészt közöletlen magyarországi Przeworsk település bepecsételt díszű edénytöredékei kerülnek elemzésre. Az eredmények alapján a terület – a bepecsételt edények szempontjából – a daciai limes előterével, Zilah térségével és a Hernád szlovákiai szakaszával szorosabb kapcsolatban állhatott, mint a Szatmári és a Beregi-sík kerámiaművességével
Békés együttélés vagy erőszakos hódítás? : Adatok a kontinuitás kérdéséhez a hun korban az északkelet-kárpát-medencei települések alapján = Peaceful Coexistence or Violent Conquest? : Data on the Question of Settlement Continuity in the North-eastern Part of the Carpathian Basin in the Hun Age
Transformation der Siedlungen am Ende des 4. und im 5. Jahrhundert in Nordost-Ungarn = Transformation of the settlements in Northeast Hungary at the end of the 4th and in the 5th centuries AD
Wheel-thrown stamped ware from settlements of the Przeworsk culture in the territory of Hungary. A re-evaluation of the “Bereg culture”.
- …