10 research outputs found
Socio-Economic Effects of National Park Governance and Management:Lessons from Post-Socialist Era Estonia
Despite the significant increase in protected territory globally, there is a common understanding that the designation of protected areas alone does not guarantee their effectiveness nor halt the loss of biodiversity. In addition to biodiversity conservation, protected areas are expected to perform a number of other functions, such as provide ecosystem services and improve local socio-economic conditions. Therefore, the need to strive towards mixed, decentralized conservation management and stakeholder involvement is increasingly emphasized. Although there is limited research, it has been noted that protected areas have not served wider objectives effectively enough. The current study provides insight concerning socio-economic effects of different governance and management practices of protected areas based on perceptions of residents and stakeholders of five national parks of Estonia. It was found that conservation status has an important impact on local socio-economic conditions largely depending on governance and management practices, resulting in both, positive and negative effects. It was concluded that the centralization of nature conservation and the abolition of protected area administrations have led to a gradual distancing of nature conservation from local conditions and the population, causing concern about the preservation of the living environment
Projekti âLiigikaitseliselt oluliste ranna-alade kaitsemeetmed â vÀÀrtuste hinnang ja lahendusedâ alusuuring
KĂ€esolev töö on koostatud projekti âLiigikaitseliselt oluliste ranna-alade kaitsemeetmed â vÀÀrtuste
hinnang ja lahendusedâ alusuuringuna. Töö osadeks on seletuskiri ja GIS-andmestik projektialade ja
nende lĂ€hiĂŒmbruse (300 m) maakatte ja pika ajalooga puistualade kohta. Töö koostas Eesti MaaĂŒlikool
ajavahemikus september 2018 â detsember 2020. Töögruppi kuulusid Janar Raet, Maaria Semm, Eva-
Lena Sepp, Kalev Sepp (Eesti MaaĂŒlikool).Viitamine: Raet, J., Semm. M. 2020. Projektialade maakate ja pika ajalooga puistualad. "Liigikaitseliselt oluliste ranna-alade kaitsemeetmed - vÀÀrtuste hinnang ja lahendused (1.02.2019-10.12.2020)" projekti alusuuring. Eesti MaaĂŒlikool, PĂ”llumajandus- ja keskkonnainstituut, Keskkonnakaitse ja maastikukorralduse Ă”ppetool.Projekti koostamist toetas Keskkonnainvesteeringute Keskus keskkonnaprogrammi looduskaitse alamprogrammist (projekt nr 15419)
Assessment of ecosystem services provided by semi-natural grasslands as a basis for promoting conservation measures
Throughout the second half of the 20th Century the area of semi-natural grasslands in Estonia decreased substantially, partly due to the collectivization process during the soviet era leading to agricultural abandonment in some areas and intensification in more productive soil types (Henle et al. 2008). Both of these processes led to declines in species diversity as well as homogenisation and loss of character. Within calcareous grasslands loss of grazing leads to colonization by scrub including juniper (Juniperus communis) with very few species and a very different structure, and similar processes occur in other semi-natural grassland types.The unique biodiversity value of semi-natural grasslands in Estonia is well recognised (Dengler et al. 2014), however, an estimation of their value is required to demonstrate to policy makers the urgent requirement for conservation measures. The ecosystem services framework provides a new approach to assess the value and multi-functionality of these habitats. A methodology for assessing ecosystem services in semi-natural grasslands is provided in this paper.Management type and intensity have a major influence on semi-natural grassland species composition (Burnside et al. 2007). Therefore the first stage of this project was to assess the relationships between the management regime and the presence of key species in different semi-natural grassland types. The Annex 1 habitat classification was used as the starting point for the study because they are thoroughly mapped in Estonia and form the basis for agri-environmental payments. The five dominant semi-natural grassland habitats in Estonia were selected for this study and include: Northern boreal alluvial meadows (6450), Boreal Baltic coastal meadows (1630), Alvars (6280) and Fennoscandian wooded pastures and meadows (6530 and 9070 respectively). These account for 25%, 21%, 15% and 10% of the 109592 ha of semi-natural grasslands in Estonia.Four ecosystem services were selected for this study: plant biodiversity, soil carbon storage, biomass production and use for grazing animals. As part of the study, bundles and trade-offs between ecosystem services are identified, as well as hot and cold spots for the provision of ecosystem services. Fig. 1 provides a summary of the share of semi-natural grasslands in Estonia and uses the Environmental Stratification of Estonia (ESE) (Villoslada et al. 2016) to show regional distribution.The results of the project will be translated into policy and decision-making through an online ecosystem services valuation tool in the frame of the LIFE Viva Grass project. The project aims at preventing the loss of High Nature Value grasslands by providing an Integrating Planning Tool and considering socio-economic factors impacting nature conservation policy
SustainBaltic. ICZM Plans for Sustaining Coastal and Marine Human-ecological Networks in the Baltic Region
The project involved partners: Estonian University of Life Sciences, Tallinn University, University of Turku, Finnish Environment Intitute, and Regional Council of SatakuntaSustainBaltic i.e. ICZM Plans for Sustaining
Coastal and Marine Human-ecological
Networks in the Baltic Region project is
implemented for 27 months during 2016-
2018. SustainBaltic (CB354) is funded
by the European Regional Development
Fund (ERDF) under the Central Baltic
Programme 2014-2020. SustainBaltic is
a joint cooperation project of University
of Turku, Estonian University of Life
Sciences, Finnish Environment Institute,
Regional Council of Satakunta and Tallinn
University.
The project targets to improve the share
of the managed coastal networks in the
Central Baltic area by the cross-border
preparation of the ICZM plans for total
four case areas with their public assessment
in Estonia and Finland. This was
planned to achieve by 1) Integrating multidisciplinary
human-ecological data on the
whole project area: in Finland the regions
of Satakunta and Southwest Finland and
in Estonia the areas of LÀÀne, Harju and
LÀÀne-Viru with their land-sea interfaces;
2) Selecting the themes of ICZMs and
case study areas which locate along the
coast of LÀÀne and LÀÀne-Viru in Estonia
and in the region of Satakunta in Finland;
3) Making four digital ICZM plans which
were first tested with the current regional
land use of the project area; 4) Public
assessing of the plans using both e-platforms
and arranging working groups with the stakeholders and end-users directed
by the project members; and 5) As the
final results of SustainBaltic the updated
completed ICZM plans can be downloaded
from the websites of the partner organisations
and at the http://www.utu.fi/
SustainBaltic, also beyond the project life
span. In addition, the interim results and
the other activity phases of the preparation
of the first ICZM drafts are found at
the https://blogit.utu.fi/sustainbaltic.
This ICZM plan (hereinafter: the management
plan) covers the LÀÀne-Viru
case area, which extends from KĂ€smu to
Kunda (see Figure 1). The management
plan has a 10-year perspective, with the
aim of outlining the current trends and
the necessary activities. The management
plan is a knowledge-based guidance
document that combines various
development strategies and can be used
in the development of several plans, development
plans, and strategic projects
(see Figure 2).
The management plan consists of two
parts: a description of the situation and
context based on values and challenges;
and an operational part of the management
plan that includes integrated activities
and a scheme. The management
plan is based on the maritime vision of
LÀÀne-Viru county, which focuses on
three main areas:
a) ensuring the development of diverse
maritime transport, ports, and maritime
tourism, b) strengthening the viability of historic
coastal villages and communities,
c) using the natural resources of the
marine and coastal zones sustainably.
In this management plan, the socio-ecological
networks of the sea and the land
are determined and the suggestive activities
are based on aspects of sustainable
and balanced development. Sustainability
means diverse cultural and economic
activities that are integrated with environmental
values and do not harm nature
and natural resources in the long term.
The management plan is primarily focused
on the greater integration of traditional
fields of activity and the opportunities
for diversification, especially
considering the possibilities of using the
coastal sea and the land together, as well
as the seasonal nature of many activities
(recreational economy, coastal fishing). It
is also important to integrate the fields
of activity (combining activities) â coastal
fishing and tourism, ports and sports
camps, nature conservation, and entrepreneurship
â as well as develop cooperation
both within the areas of activity
(ports, bathing spots, etc.) and between
them.
In the context of spatial planning in the
European Union, the ICZM is formally
considered separate from Marine Spatial
Planning â MSP. The preparation of
MSP is obligatory for Member States.
The realisation of the Integrated Coastal
Zone Management, however, is up to
the countries and local authorities themselves.
Therefore, there is no explicitly
accepted methodology for the management
plan.
Many people have contributed to the
preparation of the management plan. A
number of interviews and meetings with
different stakeholders were conducted
during the preparation of the plan and
the steering group of the LÀÀne-Viru case
area advised in drafting the plan. The
people who prepared the management
plan thank the steering group consisting
of representatives of local authorities â
Anneli Kivisaar (Haljala rural municipality),
Ivar Lilleberg (formerly Vihula rural municipality),
Mati JÔgi (formerly LÀÀne-Viru
county government), and Marit Laast
(Viru-Nigula rural municipality) â, Imbi
Mets and Maret Vildak from the Environmental
Board, and Jaan Kangur from
the Ministry of Finance. Many thanks to
Kristel Toom (Tallinn University) for the
financial administration; to all Finnish
colleagues, and project colleagues from
Estonian University of Life Sciences
working with LÀÀnemaa ICZM case. We
also thank all the interviewees, participants
in public discussions, and respondents
to the questionnaires.SustainBaltic is funded by the European Regional Development Fund under the Central Baltic Programme 2014â202
SustainBaltic. Rannikuala integreeritud korralduskava toetamaks rannikualade ja mere sotsiaal-ökoloogilisi vÔrgustikke LÀÀnemere regioonis
SustainBaltic projekt, st Rannikuala integreeritud
korralduskavad toetamaks rannikualade
ja mere sotsiaal-ökoloogilisi vÔrgustikke
LÀÀnemere regioonis, teostati 27 kuu
jooksul 2016-2018. SustainBaltic (CB354) on
rahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondi
(European Regional Development Fund â
ERDF) Interregi Kesk-LÀÀnemere Programmi
2014â2020 kaudu. SustainBaltic koostööprojektis
osalesid Eesti MaaĂŒlikool, Tallinna
Ălikool, Turu Ălikool, Soome Keskkonnainstituut
ja Satakunta maakonnavalitsus.
Projekti eesmÀrk on parandada rannikualade
kavandamist Kesk-LÀÀnemere piirkonnas
rahvusvahelise koostöö kÀigus koostatud
rannikualade integreeritud korralduskavade
kaudu neljal testalal (kaks Soomes ja kaks
Eestis). Seda teostati jÀrgnevate tegevusetappide
kaudu: 1) multidistiplinaarsete
sotsiaal-ökoloogiliste andmete integreerimine
projekti regionaalsete alade kohta (Eestis
LÀÀnemaa, LÀÀne-Viru ja Harjumaa); 2)
rannikuala korralduskavade koostamiseks
tÀpsemate testalade valimine; 3) korralduskavade
koostamine ja esmane testimine;
4) korralduskavade avalik arutelu ja tÀiendamine
kasutades mh e-platvormi; 5) SustainBaltic
projektis valminud rannikualade
korralduskavade muutmine alla laaditavateks
projektiparterite Interneti-kodulehelt
(http://pk.emu.ee/sustainbaltic) ja ka
http://www.utu.fi/SustainBaltic peale projektiperioodi
lÔppu. Vahearuannete ja tegevusfaaside
kohta leiab tÀiendavat infot https://
blogit.utu.fi/sustainbaltic. KÀesolev korralduskava hÔlmab LÀÀne-
Viru testala, mis ulatub KĂ€smust Kundani (vt
joonis 1). Korralduskava ajaline perspektiiv
on kĂŒmme aastat, mille ulatuses pĂŒĂŒtakse
kÀimasolevaid tendentse ja vajalikke tegevusi
visandada. Korralduskava on teadmistepÔhine
ja soovituslik dokument, mis pÔimib
erinevaid arengustrateegiad ning mida saab
kasutada mitmete planeeringute, arengukavade
ja strateegiliste projektide vÀljatöötamisel
(vt joonis 2). Korralduskava koosneb
kahest osast:
a) vÀÀrtuste, kitsaskohtade ja vÔimaluste
pÔhise konteksti kirjeldus ning
b) korralduskava tegevuste osa, mis sisaldab
integreeritud tegevusi ja skeemi.
Korralduskava koostamisel on aluseks vÔetud
LÀÀne-Viru maakonna mereala visioon,
mis keskendub kolmele peamisele suunale:
a) mitmekĂŒlgse meretranspordi, sadamate
ja mereturismi arengu tagamine,
b) ajalooliste rannakĂŒlade ja kogukondade
elujÔulisuse tugevdamine,
c) mere- ja rannikuala loodusressurssi jÀtkusuutlik
kasutamine.
Korralduskava eesmÀrk on loodus- ja kultuurivÀÀrtuste
seostamine jÀtkusuutliku ja
tasakaalustatud majandusliku arenguga rannikuvööndis,
mis toob kokku rannikumere ja
maismaaga seonduvad keskkonnad, protsessid
ja praktikad. Korralduskava vÔimaldab
mÔtestada rannikuga seotud eluviiside
ĂŒhisosa ökosĂŒsteemide ja keskkonnamuutustega
ning edendada osalusplaneerimise
meetodeid. Korralduskavas pÔhineb mere
ja maismaa vaheliste sotsiaal-ökoloogiliste
vÔrgustike selgitamine ja soovituslike
tegevuste formuleerimine jÀtkusuutliku ja
tasakaalustatud arengu aspektidel. Kestlikkust kÀsitletakse kui mitmekesist kultuuri-
ja majandustegevust, mis on integreeritud
keskkonnavÀÀrtustega ning ei kahjusta
loodusressursse pikemas ajaperspektiivis.
JÀtkusuutlikkusel on laiemalt neli pÔimunud
haru: keskkond, sotsiaalne Ôiglus (sh vÔrdsed
vÔimalused kaasa rÀÀkida), majandus,
ja kultuur. Need aspektid mÔjutavad piirkondade
ja kogukondade vÔimet tulla toime
(keskkonna) muudatustega ja leida kestvaid
lahendusi. Ăhiskondliku ja kultuurilise dimensiooni
tugev pÔimimine kestliku tuleviku
perspektiiviga vÔimaldab arvestada kohapealset
konteksti, teadmisi ja praktikaid.
Korralduskava on keskendunud eelkÔige traditsiooniliste
tegevusvaldkondade senisest
suuremale integreerimise ja mitmekesistamise
vÔimalustele, eriti arvestades rannikumerd
ja maismaad ĂŒhendavaid kasutusviise
ning sesoonsust (nt puhkemajanduses, rannakalanduses).
Oluline on valdkondade integreerimine,
st lÀbi koostöö ja planeerimise
tegevuste seostamine (nt rannakalandus ja
turism, sadamad ja spordilaagrid, looduskaitse
ja ettevÔtlus) nii valdkonnasiseselt kui ka
valdkonnaĂŒleselt.
Euroopa Liidu ruumilise planeerimise kontekstis
kÀsitletakse formaalselt rannikuala
integreeritud korralduskava (Integrated
Coastal Zone Management â ICZM, edasises
korralduskava) eraldiseisvana merealade
(Marine Spatial Planning â MSP) planeerimisest.
MSP koostamine on seatud liikmesriikidele
kohustuseks, samas rannikuala integreeritud
korralduskava realiseerimise ĂŒle
otsustavad riigid ja kohalikud omavalitused
ise. SeetÔttu puudub korralduskava jaoks
ĂŒheselt aktsepteeritud metoodika. Korralduskava koostamisse on andnud oma
panuse paljud inimesed. Kava koostamisel
viidi lÀbi mitmeid intervjuusid, kokkusaamisi
erinevate huvigruppidega ning korralduskava
koostamist nÔustas LÀÀne-Viru testala
juhtrĂŒhm. Korralduskava koostajad tĂ€navad
juhtrĂŒhma koosseisus: omavalitsuste esindajad
â Anneli Kivisaar (Haljala vald), Ivar
Lilleberg (endine Vihula vald), Mati JÔgi (endine
LÀÀne-Viru maavalitsus) ja Marit Laast
(Viru-Nigula vald); Keskkonnaametist Imbi
Mets ja Maret Vildak ning Rahandusministeeriumist
Jaan Kangur. Samuti tÀname kÔiki
intervjueeritavaid, kes olid nÔus meile oma
aega pĂŒhendama: Tiiu Pedaja (Eisma sadam),
Andrus AasmÀe (VÔsu sadam), Kersti
Varik (Vergi sadam), Arvid Kilm ja Oleg Bikejev
(Kunda Vabatahtlik MerepÀÀste), Haivo
Laulik (KÀsmu Vabatahtlik MerepÀÀste),
Lya MĂ€gi Maaeluministeeriumi kalamajandusosakonnast.
Eriline tÀnu kuulub Marko
Travele, kes oli nÔus rÀÀkima RMK uuematest
arengutest ning edastama andmeid kÔrgendatud
avaliku huviga riigimetsade kohta
ning Reili Soppele, kes korraldas mitmeid
kokkusaamisi rannakaluritega, mis andis
olulise sisendi korralduskavasse. Reimo Rivis
nĂ”ustas testala rannatĂŒĂŒpide ja olemasoleva
olukorra kirjeldamisel. Korralduskava
avalikustamise eest oleme tÀnulikud Meeli
Eelmaale Viru-Nigula Vallavalitsusest ja Ene
Loole Karepalt. AitÀh Kristel Toomile (Tallinna
Ălikool) finantsasjade administreerimise
eest, ja projektiga seotud Soome parteritele
ning ka Eesti MaaĂŒlikooli kolleegidele, kes
tegelesid LÀÀnemaa rannikualaga. Lisaks
tÀname kÔiki osalejaid avalikes aruteludes ja
kĂŒsitlusele vastajaid.Projekti viivad lĂ€bi Eesti MaaĂŒlikool, Tallinna Ălikool, Turu Ălikool, Soome Keskkonnainstituut ja Satakunta maakonnavalitsusSustainBaltic on rahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondi Interregi Kesk-LÀÀnemere Programmi 2014â2020 kaud
Black-headed Gull (Larus ridibundus L.) as a Keystone Species in the Lake Bird Community in Primary Forest-Mire-Lake Ecosystem
Lahemaa rahvuspargi kaitsekorralduslik uuring â traditsiooniline elulaad: pĂ”llumajandus. LĂ”pparuanne
Uuringu eesmÀrk on kirjeldada Lahemaa rahvuspargi pÔllumajandusega seotud ajaloolisi traditsioone,
hinnata karjakasvatuse hetkeseisundit ja potentsiaali ning vÀlja töötada kaitsekorralduslikud meetmed
karjakasvatuse toetamiseks. Uuringus lÀhtutakse Lahemaa rahvuspargi kaitse-eesmÀrkidest kultuuripÀrandi,
pÀrandkultuurmaastike ja traditsioonilise pÔllumajanduse vallas (Lahemaa rahvuspargi kaitse-eeskiri) ning
Lahemaa rahvuspargi kaitsekorralduskavast 2016â2025. Vajadus teha uuring on kohaliku kogukonnaga lĂ€bi
arutatud nii Lahemaa rahvuspargi kaitsekorralduskava koostamise ajal kui ka Lahemaa rahvuspargi
koostöökogus.
Varasemalt on lÀbi viidud uuring Lahemaa ajaloolise maakasutusega seotud vÀÀrtuste kaitsemeetmete
vĂ€ljatöötamiseks (JagomĂ€gi jt, 2010). KaardianalĂŒĂŒs nĂ€itas, et pĂ”llumajandustegevusest mĂ”jutatud maastike
pindala Lahemaa rahvuspargis vÔib hinnanguliselt olla 20 000 hektarit (38% rahvuspargi maismaa
pindalast). Kogu Lahemaad hÔlmav digitaalne andmebaas aga ei nÀita traditsioonilist maakasutust: milline
oli heina- ja karjamaade suhe, puurindega rohumaade osakaal jm. Ajaloolise pÔllumajandusmaastiku
sÀilitamiseks on vaja tunda traditsioonilist maakasutust, aga ka karjamaade ja karjakasvatuse hetkeseisundit
ja potentsiaali ning rohumaade saagikust. Teave Lahemaa rahvuspargi maakasutuse piirkondlikest
erijoontest vÔimaldab piirkonnale omast maakasutust jÀtkata.
Uuring teostati lĂ€hteĂŒlesande (lisa 1) alusel, mis kooskĂ”lastati Keskkonnaametiga 10. mĂ€rtsil 2017. Uuringu
esimeses osas esitatakse ajalooline ĂŒlevaade. Selle koostamisel kasutati arhiivi- ja kirjandusallikaid,
andmebaase, fotokogusid ja varasemaid alusuuringuid, tehti intervjuusid. Digitaliseeriti kaartidelt Lahemaa
kraavidega seotud muudatused (seisuga 2004â2009, 1978â1989, 1935â1939) tĂ€ienduseks senisele
ajaloolise maakatte andmebaasile. Rohumaade ajaloolise leviku teadasaamiseks kasutati 1939. aasta
pÔllumajandusloenduse kÀigus koostatud talundilehti. Kohalike elanike hoiakute ja valmisoleku
vĂ€ljaselgitamiseks korraldati 2019. aasta maist kuni oktoobrini kĂŒsitlus. Karjamaade saagikuse
kindlakstegemiseks mÀÀrati valitud proovialadel 2019. aasta juunist kuni detsembrini rohumaade tootlikkus
ja toitevÀÀrtus nii sisemaa- kui ka rannakĂŒlades. Projekti vahetulemusi tutvustati Lahemaa rahvuspargi
koostöökogu koosolekutel ja karjakasvatuse seminaridel. Toimunud koosolekute ja seminaride tÀielik
loetelu ja videoprotokollide lingid on lisatud aruandele (lisa 2). Koosolekutel tehti kindlaks maahooldusega
seotud probleemid (lisa 13). Kogutud lĂ€htematerjalide, teostatud vĂ€litööde, kĂŒsitluse tulemuste ja arutelude
alusel koostati kÀesolev lÔpparuanne.
Uuring koosneb kaheksast peatĂŒkist ja kolmeteistkĂŒmnest lisast. Esimeses peatĂŒkis kirjeldatakse uuringu
metoodikat. Teises peatĂŒkis tutvustatakse pĂ”llumajanduse ja karjakasvatuse ajaloolisi traditsioone
Lahemaal. Kolmandas peatĂŒkis antakse ĂŒlevaade pĂ”llumajandustraditsioonidest ja -tavadest uuringus
hĂ”lmatud pilootaladel. Neljandas peatĂŒkis kirjeldatakse karjamaade hetkeseisundit ja potentsiaali Lahemaal.
Viiendas peatĂŒkis kĂ€sitletakse rohumaade toitevÀÀrtuse ja saagikuse analĂŒĂŒsi tulemusi ning kuuendas
peatĂŒkis hinnatakse kohalike elanike valmisolekut karjakasvatuse edendamiseks. Seitsmendasse peatĂŒkki
on koondatud loomakasvatust takistavad tegurid Lahemaal. Kaheksandast peatĂŒkist leiab
kaitsekorralduslikud meetmed (majandusmudelid, soovitused kariloomade valikuks, ettepanekud toetuste ja
Ôigusraamistiku parendamiseks, koosluste taastamise soovitused, kogukonna kaasamise meetodid). Uuringu
osaks on ETAKi baasil loodud Lahemaa kraavide kiht (Lahemaa_veed_jooned.tab).
Karjakasvatuse kĂŒsitluse tulemused Exceli tabeli vormis ning rendimaade ja -loomade kohta kogutud
andmed kaardikihina (huvipuntid_kokku.tab) antakse ĂŒle Keskkonnaametile. Uuringus osalenud
pilootalade omanikele antakse ĂŒle arhiivi- ja kaardimaterjalid, mida uuringu aruanne ei sisalda. Uuringu viis lĂ€bi Eesti MaaĂŒlikool ajavahemikus mai 2018 kuni november 2019. Uuringu koostamisel
osalesid Jaak Kliimask, Mari NÔmmela, Janar Raet, Maaria Semm, Eva-Lena Sepp, Kalev Sepp ja Pille
Tomson Eesti MaaĂŒlikoolist. Projekti alguses moodustati töögrupp, kuhu olid kaasatud Keskkonnaameti
(KeA), kogukondade ja pilootalade esindajad. Töögruppi kuulusid Marti HÀÀl, Imbi JÀetma, Ave Paulus
(KeA), Diana PĂ€rna, Ennu TĆĄernjavski ja Maret Vildak (KeA).
Aruande koostajad tÀnavad riigimaade andmete esitamise eest RMK looduskaitseosakonna juhatajat Kaupo
Kohvi ja konsultatsioonide eest Katrin JĂŒrgensit ja Kristiina JĂŒrisood (KeA), Meelis Otsa ja Andres Olti
(EMĂ söötmisteaduse Ă”ppetool), Stephen J. G. Halli (Lincolni ĂŒlikool, EMĂ keskkonnakaitse ja
maastikukorralduse Ă”ppetooli kĂŒlalisprofessor), Karula rahvuspargis tegutsevat lambakasvatajat
Mats Meristet ja pilootalade maaomanikke Imbi ja Taavi JĂ€etmad, Diana ja Arno PĂ€rna, Ennu ja Marje
TĆĄernjavskit ning Kaie ja Taavi Ustavit.
Uuringu koostamist toetas Keskkonnainvesteeringute Keskus keskkonnaprogrammi looduskaitse
alamprogrammist (projekt nr 13675).KĂ€esolevale aruandele palun viidata jĂ€rgmiselt: Semm, M., Tomson, P., Raet, J., NĂ”mmela, M., Kliimask, J., Sepp, E-L., Sepp, K. (koost). 2019. Lahemaa rahvuspargi kaitsekorralduslik uuring â traditsiooniline elulaad: pĂ”llumajandus. LĂ”pparuanne. Eesti MaaĂŒlikooli PĂ”llumajandus- ja keskkonnainstituut. Tartu.Uuringu koostamist toetas Keskkonnainvesteeringute Keskus keskkonnaprogrammi looduskaitse alamprogrammist (projekt nr 13675)
A framework for habitat monitoring and climate change modelling: construction and validation of the Environmental Stratification of Estonia
Environmental stratifications provide the framework for efficient surveillance and monitoring of biodiversity and ecological resources, as well as modelling exercises. An obstacle for agricultural landscape monitoring in Estonia has been the lack of a framework for the objective selection of monitoring sites. This paper describes the construction and testing of the Environmental Stratification of Estonia (ESE). Principal components analysis was used to select the variables that capture the most amount of variation. Seven climate variables and topography were selected and subsequently subjected to the ISODATA clustering routine in order to produce relatively homogeneous environmental strata. The ESE contains eight strata, which have been described in terms of soil, land cover and climatic parameters. In order to assess the reliability of the stratification procedure for the selection of monitoring sites, the ESE was compared with the previous map of Landscape Regions of Estonia and correlated with five environmental data sets. All correlations were significant. The stratification has therefore already been used to extend the current series of samples in agricultural landscapes into a more statistically robust series of monitoring sites. The potential for applying climate change scenarios to assess the shifts in the strata and associated ecological impacts is also examined.</p
The Application of an Unmanned Aerial System and Machine Learning Techniques for Red Clover-Grass Mixture Yield Estimation under Variety Performance Trials
A significant trend has developed with the recent growing interest in the estimation of aboveground biomass of vegetation in legume-supported systems in perennial or semi-natural grasslands to meet the demands of sustainable and precise agriculture. Unmanned aerial systems (UAS) are a powerful tool when it comes to supporting farm-scale phenotyping trials. In this study, we explored the variation of the red clover-grass mixture dry matter (DM) yields between temporal periods (one- and two-year cultivated), farming operations [soil tillage methods (STM), cultivation methods (CM), manure application (MA)] using three machine learning (ML) techniques [random forest regression (RFR), support vector regression (SVR), and artificial neural network (ANN)] and six multispectral vegetation indices (VIs) to predict DM yields. The ML evaluation results showed the best performance for ANN in the 11-day before harvest category (R2 = 0.90, NRMSE = 0.12), followed by RFR (R2 = 0.90 NRMSE = 0.15), and SVR (R2 = 0.86, NRMSE = 0.16), which was furthermore supported by the leave-one-out cross-validation pre-analysis. In terms of VI performance, green normalized difference vegetation index (GNDVI), green difference vegetation index (GDVI), as well as modified simple ratio (MSR) performed better as predictors in ANN and RFR. However, the prediction ability of models was being influenced by farming operations. The stratified sampling, based on STM, had a better model performance than CM and MA. It is proposed that drone data collection was suggested to be optimum in this study, closer to the harvest date, but not later than the ageing stage