33 research outputs found
Plankton ecology: The past two decades of progress
This is a selected account of recent developments
in plankton ecology. The examples have been
chosen for their degree of innovation during the
past two decades and for their general ecological
importance. They range from plankton autecology
over interactions between populations to community
ecology. The autecology of plankton is
represented by the hydromechanics of plankton
(the problem of life in a viscous environment) and
by the nutritional ecology of phyto- and zooplankton.
Population level studies are represented
by competition, herbivory (grazing), and zooplankton
responses to predation. Community
ecology is represented by the debate about bottom-
up vs. top-down control of community organization,
by the PEG model of seasonal plankton
succession, and by the recent discovery of the microbial
food web
Long-range Angular Correlations On The Near And Away Side In P-pb Collisions At √snn=5.02 Tev
7191/Mar294
'Save the North Sea' Fulmar Study 2002-2004: a regional pilot project for the Fulmar-Litter-EcoQO in the OSPAR area
North Sea Ministers at the Bergen Conference in 2002 decided that monitoring of marine plastic litter in stomachs of seabirds should become one of the 'Ecological Quality Objectives for the North Sea (EcoQO's)'. The task of implementation was delegated to OSPAR, which covers the wider northeast Atlantic Ocean. OSPAR has requested to expand Dutch studies using the Fulmar (Fulmarus glacialis) as a marine litter monitor to the wider North Sea, considering such a project as a pilot study for the introduction of a Fulmar-Litter-EcoQO in the wider OSPAR area. A North Sea international study of Fulmar stomach contents became possible as a part of the 'Save the North Sea (SNS)' project. SNS is an international and interdisciplinary initiative to reduce marine litter which received cofunding from EU Interreg IIIB program for the North Sea over the years 2002-2004. The Fulmar is used as the symbol of the SNS campaign. The SNS Fulmar study established a research network in all countries around the North Sea. Combined results from Dutch long-term work and the 2002-2004 North Sea study show the Fulmar to be a sensitive and robust monitoring tool for spatial and temporal trends in the marine litter situation that will be of use for EcoQO implementation by OSPAR and the European Marine Strateg
Combined AFM and confocal fluorescence microscope for applications in bio-nanotechnology
We present a custom-designed atomic force fluorescence microscope (AFFM), which can perform simultaneous optical and topographic measurements with single molecule sensitivity throughout the whole visible to near-infrared spectral region. Integration of atomic force microscopy (AFM) and confocal fluorescence microscopy combines the high-resolution topographical imaging of AFM with the reliable (bio)-chemical identification capability of optical methods. The AFFM is equipped with a spectrograph enabling combined topographic and fluorescence spectral imaging, which significantly enhances discrimination of spectroscopically distinct objects. The modular design allows easy switching between different modes of operation such as tip-scanning, sample-scanning or mechanical manipulation, all of which are combined with synchronous optical detection. We demonstrate that coupling the AFM with the fluorescence microscope does not compromise its ability to image with a high spatial resolution. Examples of several modes of operation of the AFFM are shown using two-dimensional crystals and membranes containing light-harvesting complexes from the photosynthetic bacterium Rhodobacter sphaeroides
Videreutvikling av Miljødirektoratets kartleggingsinstruks i 2023. Forslag til implementering av mindre endringer i instruksen.
Jokerud, M., Evju, M., Bär, A., Blom, H., Brandrud, T.E., Jacobsen, R.M., Johansen, L., Kolstad, A., Lyngstad, A., Olsen, S.L., Storaunet, K.O., & Øien, D.-I. 2023. Videreutvikling av Miljødirektoratets kartleggingsinstruks i 2023. Forslag til implementering av mindre endringer i instruksen. NINA Rapport 2339. Norsk institutt for naturforskning
Miljødirektoratet lanserte i 2018 en ny kartleggingsinstruks for terrestriske naturtyper. Denne instruksen beskriver kartlegging av naturtyper etter Natur i Norge (NiN) slik kartleggingen utføres i oppdrag for Miljødirektoratet, samt hvordan den økologiske lokalitetskvaliteten til hver naturtype fastsettes. Instruksen beskriver kartlegging av 111 naturtyper, hvorav 83 er rødlistet i henhold til Norsk rødliste for naturtyper 2018 og 28 naturtyper har sentral økosystemfunksjon. Miljødirektoratet har bestilt en videreutvikling av kartleggingsinstruksen og denne rapporten utgjør fase en. Denne fasen skal bestå av i) en analysedel som skal gjøre en sammenstilling av datagrunnlaget fra kartlegging i perioden 2018-2022, ii) vurderinger av innspill til Miljødirektoratets instruks og iii) anbefale mindre endringer som kan tas til følge i instruksen f.o.m. 2024.
I denne rapporten har vi kommet med forslag til mindre endringer for flere av naturtypene. Vurderingene er gjort av en ekspertgruppe bestående av fagpersoner som har hatt møter med en kartleggingsgruppe bestående av svært erfarne kartleggere.
Datasettet Naturtyper etter Miljødirektoratets instruks ble undersøkt for der ulike parametere ble vurdert f.eks. fordelingen av skår for lokalitetskvalitet, tilstandsvariabler, naturmangfoldsvariabler og fordelingen av feltregistrerte variabler på tvers av romlig og tidsmessig variasjon. Det ble laget en shiny applikasjon som vi har kalt NATplotter, som visuelt fremstiller kartleggingsdata etter kartleggingsinstruksen for årene 2018-2022. Dette har gjort at prosjektet har hatt et godt kunnskapsgrunnlag for de foreslåtte endringene i instruksen.
Totalt hadde Miljødirektoratet mottatt 312 innspill og i denne rapporten har totalt 83 innspill blitt vurdert.
• Av totalt 31 innspill til naturlig åpne områder under skoggrensa, ble 11 vurdert til å innebære små endringer av den typen som vi hadde mandat og kapasitet til å behandle i 2023 og sju ble vurdert som aktuelle.
• Av totalt 12 innspill til fjell, ble ti vurdert til å innebære små endringer av den typen som vi hadde mandat og kapasitet til å behandle i 2023, og åtte ble tatt til følge.
• Av totalt 117 innspill til skog, ble 20 vurdert til å innebære små endringer av den typen som vi hadde mandat og kapasitet til å behandle i 2023. Seks av disse innspillene ble av ulike grunner ikke tatt til følge, mens 14 innspill resulterte i forslag til endringer i instruksen.
• Av totalt 41 innspill til semi-naturlig mark, ble 19 vurdert til å innebære små endringer av den typen som vi hadde mandat og kapasitet til å behandle i 2023 og åtte ble tatt til følge.
• Av totalt 42 innspill til våtmark, ble 17 vurdert til å innebære små endringer av den typen som vi hadde mandat og kapasitet til å behandle i 2023 og ti ble vurdert som aktuelle.
Noen av endringene vi kan oppsummere her er at vi foreslår å harmonisere Miljødirektoratets kartleggingsinstruks ved å erstatte NiN2.0 sin slitasjevariabel (7SE) med Miljødirektoratets slitasjevariabel (MdirPRSL) med A8 måleskala for alle naturtyper i kartleggingsinstruksen der denne tilstandsvariabelen forekommer. Dette innebærer endringer for naturlig åpne områder under skoggrensa, skog og våtmark. Tilsvarende foreslår vi å erstatte spor etter ferdsel med tunge kjøretøy (7TK) med Miljødirektoratets variabel kjørespor (MdirPRTK), som også har en A8 måleskala. Dette innebærer endringer for naturlig åpne områder under skoggrensa, skog, semi-naturlig mark og våtmark.
Kartleggingsmålestokk og tilhørende kartleggingsenheter er foreslått endret til 1:20.000 for flere av naturtypene under fjell, gammel furuskog og gammel granskog (C11 og C12, alle undertyper).
Vi har foreslått en ny naturtype, C25 Boreal regnskog uten bartredominans og kommet med forslag for nesten alle naturtypene i Miljødirektoratets kartleggings instruks med unntak av følgende naturtyper: B2 Snøleieberg, C2 Høstingsskog, C3 Boreal regnskog, C4.1 Sørboreal regnskog med gran, C19 Høgstaude-edellauvskog, D3 Semi-naturlig strandeng, D4 Kystlynghei og E13 Sørlig kaldkilde.Jokerud, M., Evju, M., Bär, A., Blom, H., Brandrud, T.E., Jacobsen, R.M., Johansen, L., Kolstad, A., Lyngstad, A., Olsen, S.L., Storaunet, K.O., & Øien, D.-I. 2023. Further development of the Norwegian Environment Agency's mapping instructions in 2023. Proposal for the implementation of minor changes in the instructions. NINA Report 2339. Norwegian Institute for Nature Research.
In 2018, the Norwegian Environment Agency launched new mapping instructions for terrestrial habitat types in Norway. These instructions describe the mapping of habitat types according to Nature in Norway (NiN) which sets out how mapping is carried out on behalf of the Norwegian Environment Agency, as well as how the ecological site quality of each nature type is determined. The instruction describes the mapping of 111 habitat types, of which 83 are red listed in accordance with the Norwegian Red List for habitat types 2018 and 28 habitat types which have a central ecosystem function. The Norwegian Environment Agency has commissioned a further development of the mapping instructions and this report comprises phase one. This phase consists of i) an analysis part compiling data from habitat mapping performed in the period 2018-2022, ii) assessments of input to the Norwegian Environment Agency's instructions and iii) recommendations for minor changes that can be adopted in the instructions from 2024.
In this report, we have proposed minor changes for several of the habitat types. The assessments have been made by an expert group consisting of professionals who have had meetings with a mapping group consisting of highly experienced mappers.
To make it easier to examine the Nature Types data set according to the Norwegian Environment Agency's instructions, especially with regard to the distribution of scores for locality quality, condition variables, natural diversity variables and the distribution of field-recorded variables across spatial and temporal variation, a shiny app was created which we have called NATplotter. This provides a visualization of mapping data according to the mapping instructions for the years 2018-2022. This has meant that the project has had a good knowledge base for the proposed changes in the instructions.
In total, the Norwegian Environment Agency had received 312 submissions and in this report a total of 83 submissions have been assessed.
• Of a total of 31 submissions to naturally open areas below the forest boundary, 11 were assessed to involve small changes of the type that we had the mandate and capacity to process in 2023 and seven were assessed as relevant.
• Of a total of 12 submissions to the mountains, ten were considered to involve small changes of the type that we had the mandate and capacity to process in 2023, and eight were accepted. Of a total of 117 proposals for forests, 20 were considered to involve small changes of the type that we had the mandate and capacity to process in 2023. Six of these proposals were, for various reasons, not taken into account, while 14 proposals resulted in proposals for changes to the instructions.
• Of a total of 41 submissions to semi-natural land, 19 were assessed to involve small changes of the type that we had the mandate and capacity to process in 2023 and eight were accepted.
• Of a total of 42 inputs to wetlands, 17 were assessed to involve small changes of the type that we had the mandate and capacity to process in 2023 and ten were assessed as relevant.
Some of the changes we can summarize here, are that we have proposed to change the mapping scale and associated mapping units to 1:20,000 for several of the nature types under mountains, old pine forest and old spruce forest (C11 and C12, all sub-types).
We have proposed a new habitat type, C25 Boreal rainforest without conifer dominance and we have come up with proposals for almost all the 111 habitat types in the Environmental Directorate's mapping instruction, except for eight habitat types