15 research outputs found
Materializirane transnacionalne prakse in integracija: poljska transnacionalna migracija in svet materialnih dobrin
The paper addresses the historical and class-contingent processes of transnationalism and integration mediated through material culture. I see the world of goods as a means to uncover the daily, potentially cosmopolitan, practices through which migrants (re)create the ties to their places of origin and destination and contribute to the transnationalization and cosmopolitanization of the subjectivity of the people with whom they interact: the Finnish ânativesâ and those who stayed behind. The analysis is based on my multi-sited ethnography conducted across Poland and Finland.Ta Älanek se ukvarja z zgodovinskimi in razredno pogojenimi procesi transnacionalizma in integracije, kot se kaĆŸejo skozi materialno kulturo. Svet materialnih dobrin vidim kot sredstvo za razkrivanje dnevnih, potencialno svetovljanskih praks, skozi katere migranti (po)ustvarjajo vezi do krajev izvora in destinacije. Tako prispevajo k transnacionalizaciji in kozmopolitizaciji subjektivnosti ljudi, s katerimi so v interakciji: finskimi »domorodci« in tistimi, ki so ostali doma. Analiza temelji na veÄ-lokacijski etnografiji, opravljeni na Poljskem in Finskem
Book review of Keskiner, Elif, Eve, Michael, and Ryan, Louise (eds.) 2022. 'Revisiting Migrant Networks: Migrants and their Descendants in Labour Markets'. Cham: Springer, 236 pp
Tunteet ja taloudellinen apu transnationaalissa perheessÀ
Artikkeli perustuu etnografiseen tutkimukseen, jossa tarkasteltiin Suomeen muuttaneiden puolalaisten ja Puolaan jaÌaÌneiden sukulaisten vaÌlisiaÌ suhteita kylmaÌn sodan aikana ja sen jaÌlkeen. Artikkelissa painotetaan sitaÌ, ettei taloudellista apua, tunteita ja emotionaalista tyoÌtaÌ voi erottaa toisistaan sekaÌ osoitetaan, kuinka taÌrkeitaÌ naÌmaÌ siteet ovat intiimien transnationaalisten suhteiden synnylle ja yllaÌpitaÌmiselle Puolan ja Suomen vaÌlillaÌ. LisaÌksi artikkelissa korostetaan transnationaalien taloudellisten vaihtosuhteiden neuvoteltua luonnetta. Etnografisessa tutkimuksessani naÌihin suhteisiin vaikuttivat esimerkiksi tiettyjen perhesuhteiden historiat sekaÌ vaihtuvat taloudelliset ja poliittiset olosuhteet. Sopusointu ja sekasorto limittyivaÌt toisiinsa tehden transnationalismista epaÌtasaisen ja ristiriitaisen prosessin
Polish posted workers in the transnational space of subcontracting : Making ethnographic sense of new employment relations
Transnationaalisen perheen rakentuminen arjessa: Puolalainen kokemus ylirajaisesta elÀmÀstÀ Suomen ja Puolan vÀlillÀ kylmÀn sodan aikana ja sen jÀlkeen
Transnationaalisen perheen rakentuminen arjessa: Puolalainen kokemus ylirajaisesta elÀmÀstÀ Suomen ja Puolan vÀlillÀ kylmÀn sodan aikana ja sen jÀlkeen
TÀmÀ antropologinen tutkimus tarkastelee sellaisia perheitÀ, joiden arkielÀmÀ jakaantuu Suomen ja Puolan vÀlille, ja joiden jÀsenet elÀvÀt arkeaan erillÀÀn toisistaan nÀissÀ maissa. Tutkimuksessa on mukana sekÀ pysyvÀsti ettÀ vÀliaikaisesti Suomessa asuvia puolalaisia, heidÀn Suomessa kasvaneita lapsiaan sekÀ heidÀn Puolassa asuvia perheenjÀseniÀÀn. Ajallisesti tutkimus kattaa sekÀ KylmÀn sodan ajan ettÀ sen jÀlkeisen ajan. TÀllaiset perheet, jotka elÀvÀt arkeaan kansallisvaltion rajojen yli, mÀÀritellÀÀn tutkimuksessa transnationaaleiksi eli ylirajaisiksi perheiksi. Tutkimus perustuu etnografiseen kenttÀtyöhön, joka toteutettiin Suomessa ja Puolassa vuosina 2006-2009.
Tutkimuksessa tarkastellaan kriittisesti sitĂ€ ajatusta, ettĂ€ ihmiset kiinnittyisivĂ€t luonnollisesti vain yhteen paikkaan; siis sitĂ€, ettĂ€ ihmiset kuuluvat vain yhteen kansakuntaan ja elĂ€vĂ€t elĂ€mÀÀnsĂ€ yhdessĂ€ massa ja yhden katon alla. Vakiintunut maastamuutto-maahanmuutto-sopeutuminen-kotoutuminen âmalli heijastelee hyvin tĂ€tĂ€ yhteen paikkaan juurtumisen ideaalia. TĂ€ssĂ€ ajattelutavassa oletetaan, ettĂ€ ettĂ€ kun ihmiset muuttavat uuteen maahan, he samalla katkaisevat suhteensa entiseen asuinmaahansa sekĂ€ sinne jÀÀneisiin perheenjĂ€seniin, ja keskittyvĂ€t sen sijaan sopeutumaan uuteen maahan. TĂ€mĂ€ tutkimus osoittaa, ettĂ€ Suomessa asuvat puolalaiset yllĂ€pitĂ€vĂ€t vahvoja siteitĂ€ Puolaan ja siellĂ€ oleviin perheenjĂ€seniin. Ylirajaista tai transnationaalia perhettĂ€ yllĂ€pidetÀÀn suhteellisen jĂ€rjestelmĂ€llisten âsukulaistamisenâ kĂ€ytĂ€ntöjen avulla. NĂ€ihin kĂ€ytĂ€ntöihin kuuluvat vierailut, ritualisoitu teknologiavĂ€litteinen yhteydenpito sekĂ€ tunnesiteiden yllĂ€pito. Ylirajainen perhe-elĂ€mĂ€ ei nĂ€yttĂ€ydy yksinomaan positiivisena, vaan myös monia ristiriitoja sisĂ€ltĂ€vĂ€nĂ€.
Suurvaltapolitiikka sekÀ erilaiset kansalliset politiikat ovat luoneet toisistaan poikkeavat olosuhteet perhesuhteiden yllÀpidolle. Tutkimus osoittaa, kuinka ylirajainen perhe-elÀmÀ muotoutuu historiallisten olosuhteinen asettamissa rajoissa, mutta ei ole suoraan niiden mÀÀrÀÀmÀÀ. KylmÀn sodan aikana perhe-elÀmÀ oli paljon haastavampaa rautaesiripun yli kuin nykyisin; erityisesti kommunistisen Puolan valtion tiukka maastamuuttopolitiikka sekÀ ristiriitainen suhde lÀnteen vaikeuttivat perhe-elÀmÀÀ tuona aikana. Kaikesta huolimatta perheet yllÀpitivÀt suhteita myös KylmÀn sodan aikana, purkaen nÀin rautaesiripun tuottamia jakolinjoja. Nykyisin ylirajainen perhe-elÀmÀ ja ylisukupolvinen jatkuvuus ovat monin tavoin helpompia yllÀpitÀÀ, mutta nykyaika on tuonut myös uusia sekÀ materiaalisiin olosuhteisiin ettÀ perheiden tunnesuhteisiin liittyviÀ haasteita. Kansallisvaltiot eivÀt ole menettÀneet merkitystÀÀn, vaan ne muokkaavat transnationaalia perhe-elÀmÀÀ ehkÀ hienovaraisemmilla tavoilla kuin aikaisemmin.
SekÀ Suomi ettÀ Puola ovat tÀrkeitÀ paikkoja tutkimukseni henkilöille. Transnationaalit perheet kiinnittyvÀt paikkoihin erilaisten arkisten kÀytÀntöjen avulla, ja he kiinnittÀvÀt uudet suomalaiset jÀsenensÀ osaksi kansallisvaltiot ylittÀvÀÀ perheverkostoaan ja sen arkea. Erityisesti toinen sukupolvi kiinnittyy Suomeen hyvin vahvasti. Tutkimukseni transnationaaleja perheitÀ ei siis sido kiinnittyminen vain yhteen paikkaan, kuten maahanmuuttopolitiikka ja kansallismieliset ideologiat usein olettavat. SekÀ fyysisesti ettÀ mentaalisesti nÀmÀ perheet elÀvÀt perhe-elÀmÀÀnsÀ rajojen yli, pikemminkin kuin niiden sisÀÀnsÀ sulkemana.This anthropological study addresses families that live their everyday life separated from each other between Poland and Finland during and after the Cold War, from the perspective of Polish people residing permanently or temporarily in Finland, their children who grew up in Finland and family members in Poland. The families living separated by national borders are defined as transnational families. They include biological and in-law family members, close friends and companion animals. The study is based on the ethnographic fieldwork I conducted in Finland and Poland between 2006 and 2009.
The study looks critically at the sedentary idea that people live and are naturally linked to only one country: they have one national belonging and lead their family life within one country and under âone roofâ, which is considered as the moral family ideal. This sedentary idea is reflected in the popular emigration-immigration-assimilation model, which assumes that when people migrate, they severe ties with the country of origin and family members they left behind, and focus on the âassimilationâ to the country of destination. In contrast, my study shows that Polish people living in Finland have continuously maintained strong ties with Poland and family members living there. Transnational life is maintained through the relatively ordered process of transnational âkinningâ, including ritualized practices of technologically-mediated communication and visits, transnational emotion work and support in negotiating socioeconomic hierarchy. For my interlocutors, the transnational family life is ambivalent, rather than strictly positive experience.
Different geopolitical conditions and nation-state policies created different conditions for the kinning practices. My study shows that transnational families work through different historical periods and nation-state policies rather than being determined by them. Living across borders was more difficult across the Iron Curtain, due to the Polish communist stateâs unfavourable emigration policies and ambiguous political-economic relationship with the Western world. Nevertheless, families maintained transnational contact also during the Cold War, dismantling the Iron Curtain divide. Nowadays, transnational family life, including its intergenerational continuity, seems to be easier to maintain, but it becomes difficult in new ways, emotionally and materially. Nation-state has not ceased to matter, but conditions transnational family in more subtle ways than before.
Poland is important for my interlocutorsâ transnational family life, but so is Finland. In this thesis, transnational families are emplaced rather than deterritorialized, expanding their living habitat and incorporating new âFinnishâ social and cultural ties into their transnational family life. Emplacement in Finland is particularly visible among the second generation of transnational family members, whom I discuss as the transnational second generation. Transnational family members of my study are thus not bounded by a reference and belonging to a single country as migration policies and nationalist ideologies assume. Physically and mentally, they live across borders, rather than within them
Transnationaalisen perheen rakentuminen arjessa: Puolalainen kokemus ylirajaisesta elÀmÀstÀ Suomen ja Puolan vÀlillÀ kylmÀn sodan aikana ja sen jÀlkeen
Transnationaalisen perheen rakentuminen arjessa: Puolalainen kokemus ylirajaisesta elÀmÀstÀ Suomen ja Puolan vÀlillÀ kylmÀn sodan aikana ja sen jÀlkeen
TÀmÀ antropologinen tutkimus tarkastelee sellaisia perheitÀ, joiden arkielÀmÀ jakaantuu Suomen ja Puolan vÀlille, ja joiden jÀsenet elÀvÀt arkeaan erillÀÀn toisistaan nÀissÀ maissa. Tutkimuksessa on mukana sekÀ pysyvÀsti ettÀ vÀliaikaisesti Suomessa asuvia puolalaisia, heidÀn Suomessa kasvaneita lapsiaan sekÀ heidÀn Puolassa asuvia perheenjÀseniÀÀn. Ajallisesti tutkimus kattaa sekÀ KylmÀn sodan ajan ettÀ sen jÀlkeisen ajan. TÀllaiset perheet, jotka elÀvÀt arkeaan kansallisvaltion rajojen yli, mÀÀritellÀÀn tutkimuksessa transnationaaleiksi eli ylirajaisiksi perheiksi. Tutkimus perustuu etnografiseen kenttÀtyöhön, joka toteutettiin Suomessa ja Puolassa vuosina 2006-2009.
Tutkimuksessa tarkastellaan kriittisesti sitĂ€ ajatusta, ettĂ€ ihmiset kiinnittyisivĂ€t luonnollisesti vain yhteen paikkaan; siis sitĂ€, ettĂ€ ihmiset kuuluvat vain yhteen kansakuntaan ja elĂ€vĂ€t elĂ€mÀÀnsĂ€ yhdessĂ€ massa ja yhden katon alla. Vakiintunut maastamuutto-maahanmuutto-sopeutuminen-kotoutuminen âmalli heijastelee hyvin tĂ€tĂ€ yhteen paikkaan juurtumisen ideaalia. TĂ€ssĂ€ ajattelutavassa oletetaan, ettĂ€ ettĂ€ kun ihmiset muuttavat uuteen maahan, he samalla katkaisevat suhteensa entiseen asuinmaahansa sekĂ€ sinne jÀÀneisiin perheenjĂ€seniin, ja keskittyvĂ€t sen sijaan sopeutumaan uuteen maahan. TĂ€mĂ€ tutkimus osoittaa, ettĂ€ Suomessa asuvat puolalaiset yllĂ€pitĂ€vĂ€t vahvoja siteitĂ€ Puolaan ja siellĂ€ oleviin perheenjĂ€seniin. Ylirajaista tai transnationaalia perhettĂ€ yllĂ€pidetÀÀn suhteellisen jĂ€rjestelmĂ€llisten âsukulaistamisenâ kĂ€ytĂ€ntöjen avulla. NĂ€ihin kĂ€ytĂ€ntöihin kuuluvat vierailut, ritualisoitu teknologiavĂ€litteinen yhteydenpito sekĂ€ tunnesiteiden yllĂ€pito. Ylirajainen perhe-elĂ€mĂ€ ei nĂ€yttĂ€ydy yksinomaan positiivisena, vaan myös monia ristiriitoja sisĂ€ltĂ€vĂ€nĂ€.
Suurvaltapolitiikka sekÀ erilaiset kansalliset politiikat ovat luoneet toisistaan poikkeavat olosuhteet perhesuhteiden yllÀpidolle. Tutkimus osoittaa, kuinka ylirajainen perhe-elÀmÀ muotoutuu historiallisten olosuhteinen asettamissa rajoissa, mutta ei ole suoraan niiden mÀÀrÀÀmÀÀ. KylmÀn sodan aikana perhe-elÀmÀ oli paljon haastavampaa rautaesiripun yli kuin nykyisin; erityisesti kommunistisen Puolan valtion tiukka maastamuuttopolitiikka sekÀ ristiriitainen suhde lÀnteen vaikeuttivat perhe-elÀmÀÀ tuona aikana. Kaikesta huolimatta perheet yllÀpitivÀt suhteita myös KylmÀn sodan aikana, purkaen nÀin rautaesiripun tuottamia jakolinjoja. Nykyisin ylirajainen perhe-elÀmÀ ja ylisukupolvinen jatkuvuus ovat monin tavoin helpompia yllÀpitÀÀ, mutta nykyaika on tuonut myös uusia sekÀ materiaalisiin olosuhteisiin ettÀ perheiden tunnesuhteisiin liittyviÀ haasteita. Kansallisvaltiot eivÀt ole menettÀneet merkitystÀÀn, vaan ne muokkaavat transnationaalia perhe-elÀmÀÀ ehkÀ hienovaraisemmilla tavoilla kuin aikaisemmin.
SekÀ Suomi ettÀ Puola ovat tÀrkeitÀ paikkoja tutkimukseni henkilöille. Transnationaalit perheet kiinnittyvÀt paikkoihin erilaisten arkisten kÀytÀntöjen avulla, ja he kiinnittÀvÀt uudet suomalaiset jÀsenensÀ osaksi kansallisvaltiot ylittÀvÀÀ perheverkostoaan ja sen arkea. Erityisesti toinen sukupolvi kiinnittyy Suomeen hyvin vahvasti. Tutkimukseni transnationaaleja perheitÀ ei siis sido kiinnittyminen vain yhteen paikkaan, kuten maahanmuuttopolitiikka ja kansallismieliset ideologiat usein olettavat. SekÀ fyysisesti ettÀ mentaalisesti nÀmÀ perheet elÀvÀt perhe-elÀmÀÀnsÀ rajojen yli, pikemminkin kuin niiden sisÀÀnsÀ sulkemana.This anthropological study addresses families that live their everyday life separated from each other between Poland and Finland during and after the Cold War, from the perspective of Polish people residing permanently or temporarily in Finland, their children who grew up in Finland and family members in Poland. The families living separated by national borders are defined as transnational families. They include biological and in-law family members, close friends and companion animals. The study is based on the ethnographic fieldwork I conducted in Finland and Poland between 2006 and 2009.
The study looks critically at the sedentary idea that people live and are naturally linked to only one country: they have one national belonging and lead their family life within one country and under âone roofâ, which is considered as the moral family ideal. This sedentary idea is reflected in the popular emigration-immigration-assimilation model, which assumes that when people migrate, they severe ties with the country of origin and family members they left behind, and focus on the âassimilationâ to the country of destination. In contrast, my study shows that Polish people living in Finland have continuously maintained strong ties with Poland and family members living there. Transnational life is maintained through the relatively ordered process of transnational âkinningâ, including ritualized practices of technologically-mediated communication and visits, transnational emotion work and support in negotiating socioeconomic hierarchy. For my interlocutors, the transnational family life is ambivalent, rather than strictly positive experience.
Different geopolitical conditions and nation-state policies created different conditions for the kinning practices. My study shows that transnational families work through different historical periods and nation-state policies rather than being determined by them. Living across borders was more difficult across the Iron Curtain, due to the Polish communist stateâs unfavourable emigration policies and ambiguous political-economic relationship with the Western world. Nevertheless, families maintained transnational contact also during the Cold War, dismantling the Iron Curtain divide. Nowadays, transnational family life, including its intergenerational continuity, seems to be easier to maintain, but it becomes difficult in new ways, emotionally and materially. Nation-state has not ceased to matter, but conditions transnational family in more subtle ways than before.
Poland is important for my interlocutorsâ transnational family life, but so is Finland. In this thesis, transnational families are emplaced rather than deterritorialized, expanding their living habitat and incorporating new âFinnishâ social and cultural ties into their transnational family life. Emplacement in Finland is particularly visible among the second generation of transnational family members, whom I discuss as the transnational second generation. Transnational family members of my study are thus not bounded by a reference and belonging to a single country as migration policies and nationalist ideologies assume. Physically and mentally, they live across borders, rather than within them
MichaĆ Buchowski (ed): Twilight Zone Anthropology: Voices from Poland
Book Review: Buchowski MichaĆ (ed.) 2019. Twilight Zone Anthropology: Voices from Poland. Canon Pyon: Sean Kingston Publishing. 250 p. ISBN: 9781912385065 (hardback)
Transnational families in the making: The Polish experience of living between Poland and Finland during and after the Cold War
Dissertation, University of Tamperestatus: Published onlin