5 research outputs found
Genetic markers and tree properties predicting wood biorefining potential in aspen (Populus tremula) bioenergy feedstock
Background Wood represents the majority of the biomass on land and constitutes a renewable source of biofuels and other bioproducts. However, wood is recalcitrant to bioconversion, raising a need for feedstock improvement in production of, for instance, biofuels. We investigated the properties of wood that affect bioconversion, as well as the underlying genetics, to help identify superior tree feedstocks for biorefining.Results We recorded 65 wood-related and growth traits in a population of 113 natural aspen genotypes from Sweden (https://doi.org/10.5061/dryad.gtht76hrd). These traits included three growth and field performance traits, 20 traits for wood chemical composition, 17 traits for wood anatomy and structure, and 25 wood saccharification traits as indicators of bioconversion potential. Glucose release after saccharification with acidic pretreatment correlated positively with tree stem height and diameter and the carbohydrate content of the wood, and negatively with the content of lignin and the hemicellulose sugar units. Most of these traits displayed extensive natural variation within the aspen population and high broad-sense heritability, supporting their potential in genetic improvement of feedstocks towards improved bioconversion. Finally, a genome-wide association study (GWAS) revealed 13 genetic loci for saccharification yield (on a whole-tree-biomass basis), with six of them intersecting with associations for either height or stem diameter of the trees.Conclusions The simple growth traits of stem height and diameter were identified as good predictors of wood saccharification yield in aspen trees. GWAS elucidated the underlying genetics, revealing putative genetic markers for bioconversion of bioenergy tree feedstocks
Kustannusarviointi ilmastonmuutokseen liittyvästä toimimattomuudesta (KUITTI)
KUITTI-projektissa arvioitiin ilmastonmuutosriskien suoria ja välillisiä kustannuksia Suomelle, ennakoivan ja reaktiivisen sopeutumisen väliset erot huomioiden. Lisäksi tarkasteltiin ilmastonmuutoksen ja sopeutumisen taloudellisten vaikutusten arvioimiseen tarvittavan tiedon saatavuutta Suomessa sekä tuotettiin katsaus innovaatiotarpeista ja vaihtoehdoista, jotka palvelevat ilmastonmuutokseen sopeutumista.
Merkittävimpien ilmastonmuutosvaikutusten tarkastelun perusteella valittiin jatkoanalyysejä varten toimialayhdistelmät, jotka olivat: rakennettu ympäristö erityisesti tulvariskien osalta, sähkönjakeluverkkojen häiriöt sekä erilaiset vaikutukset maa- ja metsätalouden tuotoksiin.
Yhdistettyjen ilmasto- ja sosioekonomisten skenaarioiden SSP1-RCP2.6 ja SSP3-RCP4.5 perusteella arvioitiin tulevaisuuden taloudellisia riskitasoja valituille toimialoille sektorimalleilla vuodesta 2020 vuoteen 2070. Mallilaskelmien tulokset syötettiin kansalliseen makrotaloudelliseen malliin, jossa on alueellisia laajennuksia makrotaloudellisten vaikutusten arvioimiseksi. Lisäksi tehtiin kevyt tarkastelu matkailun, tieliikenteen, vesihuollosta sekä terveydenhuollon osalta.
Ilmastonmuutoksen vaikutuksia Suomen kansainväliseen kilpailuasemaan analysoitiin globaalilla makrotaloudellisella mallilla. Lopuksi käytiin läpi mahdollisia merkittäviä vaihtoehtoja taloudellisesti kannattaville sopeutumisratkaisuille.Tämä julkaisu on toteutettu osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa.(tietokayttoon.fi) Julkaisun sisällöstä vastaavat tiedon tuottajat, eikä tekstisisältö välttämättä edusta valtioneuvoston näkemystä
Kustannusarviointi ilmastonmuutokseen liittyvästä toimimattomuudesta (KUITTI)
KUITTI-projektissa arvioitiin ilmastonmuutosriskien suoria ja välillisiä kustannuksia Suomelle, ennakoivan ja reaktiivisen sopeutumisen väliset erot huomioiden. Lisäksi tarkasteltiin ilmastonmuutoksen ja sopeutumisen taloudellisten vaikutusten arvioimiseen tarvittavan tiedon saatavuutta Suomessa sekä tuotettiin katsaus innovaatiotarpeista ja vaihtoehdoista, jotka palvelevat ilmastonmuutokseen sopeutumista.
Merkittävimpien ilmastonmuutosvaikutusten tarkastelun perusteella valittiin jatkoanalyysejä varten toimialayhdistelmät, jotka olivat: rakennettu ympäristö erityisesti tulvariskien osalta, sähkönjakeluverkkojen häiriöt sekä erilaiset vaikutukset maa- ja metsätalouden tuotoksiin.
Yhdistettyjen ilmasto- ja sosioekonomisten skenaarioiden SSP1-RCP2.6 ja SSP3-RCP4.5 perusteella arvioitiin tulevaisuuden taloudellisia riskitasoja valituille toimialoille sektorimalleilla vuodesta 2020 vuoteen 2070. Mallilaskelmien tulokset syötettiin kansalliseen makrotaloudelliseen malliin, jossa on alueellisia laajennuksia makrotaloudellisten vaikutusten arvioimiseksi. Lisäksi tehtiin kevyt tarkastelu matkailun, tieliikenteen, vesihuollosta sekä terveydenhuollon osalta.
Ilmastonmuutoksen vaikutuksia Suomen kansainväliseen kilpailuasemaan analysoitiin globaalilla makrotaloudellisella mallilla. Lopuksi käytiin läpi mahdollisia merkittäviä vaihtoehtoja taloudellisesti kannattaville sopeutumisratkaisuille.Tämä julkaisu on toteutettu osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa.(tietokayttoon.fi) Julkaisun sisällöstä vastaavat tiedon tuottajat, eikä tekstisisältö välttämättä edusta valtioneuvoston näkemystä
Genetic markers and tree properties predicting wood biorefining potential in aspen (Populus tremula) bioenergy feedstock
Background: Wood represents the majority of the biomass on land and constitutes a renewable source of biofuels and other bioproducts. However, wood is recalcitrant to bioconversion, raising a need for feedstock improvement in production of, for instance, biofuels. We investigated the properties of wood that affect bioconversion, as well as the underlying genetics, to help identify superior tree feedstocks for biorefining. Results: We recorded 65 wood-related and growth traits in a population of 113 natural aspen genotypes from Sweden (https://doi.org/10.5061/dryad.gtht76hrd). These traits included three growth and field performance traits, 20 traits for wood chemical composition, 17 traits for wood anatomy and structure, and 25 wood saccharification traits as indicators of bioconversion potential. Glucose release after saccharification with acidic pretreatment correlated positively with tree stem height and diameter and the carbohydrate content of the wood, and negatively with the content of lignin and the hemicellulose sugar units. Most of these traits displayed extensive natural variation within the aspen population and high broad-sense heritability, supporting their potential in genetic improvement of feedstocks towards improved bioconversion. Finally, a genome-wide association study (GWAS) revealed 13 genetic loci for saccharification yield (on a whole-tree-biomass basis), with six of them intersecting with associations for either height or stem diameter of the trees. Conclusions: The simple growth traits of stem height and diameter were identified as good predictors of wood saccharification yield in aspen trees. GWAS elucidated the underlying genetics, revealing putative genetic markers for bioconversion of bioenergy tree feedstocks