30 research outputs found
A magyar közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók nem pénzügyi beszámolási gyakorlatának vizsgálata
A nem pénzügyi jelentéstétel szabályozása magyarországon
Az EurĂłpai Parlament Ă©s a Tanács 2014/95/EU irányelve bizonyos nagyvállalkozások Ă©s vállalatcsoportok rĂ©szĂ©re elĹ‘Ărja, hogy a beszámolĂłjuk rĂ©szekĂ©nt tegyenek közzĂ© nem pĂ©nzĂĽgyi jelentĂ©st. Ebben a jelentĂ©sben ki kell tĂ©rjenek a környezeti, társadalmi Ă©s etikai politikáikra, eredmĂ©nyeikre Ă©s kockázataikra. Jelen kutatásunk során vizsgáljuk a vonatkozĂł uniĂłs Ă©s magyar jogszabályokat, valamint a fent emlĂtett rendeletben ajánlott nemzetközi beszámolási kereteket, mint pĂ©ldául a GRI, IIRC, illetve az SASB. CĂ©lunk, hogy elmĂ©leti kereteket jelöljĂĽnk ki kĂ©sĹ‘bbi empirikus kutatásunkhoz, mely során, tartalomelemzĂ©si mĂłdszertant alkalmazva, azt fogjuk vizsgálni, hogy egyes magyar tĹ‘zsdei vállalkozások hogyan felelnek meg az EurĂłpai UniĂłs rendeletnek
COVID-related disclosure practices of Hungarian entities
The pandemic has brought unexpected challenges to businesses as they need to cope with the impact of the virus on their sales performance and face the information need of their stakeholders at the same time. Our study aims to discover the COVID-related risk disclosure practices of Hungarian, publicly listed sample entities in the annual statements prepared for the year 2020. Based on what we have found, the disclosure practices of Hungarian listed entities is quite heterogeneous, there are great differences in the extent of communication with the stakeholders
Innovation and Sustainability: Disclosure Practices of Hungarian Pharmaceutical Companies
Today, innovation and sustainability are issues that organizations need to address when they compose their strategies. Moreover, it is not enough to align these with organizational objectives, it is also necessary to inform the stakeholders about the firms’ attitude towards R&D&I and its connection with sustainability. The tool for this communication – besides the narrative parts of traditional financial statements – is voluntary reporting. This paper presents an empirical research about the disclosure practices of dominant actors of the Hungarian pharmaceutical industry: the aim of the content analysis is to discover items related to innovation and sustainability in the mandatory and voluntary reports issued by companies. This is done in order to support planned future research aiming to compare the disclosure practices of different reporting environments. We concentrate on the Hungarian market at this initial phase because our first aim is to come up with a list of items to search for in financial statements. Results show that the reporting practices of the sample firms are determined by the requirements of the Hungarian Accounting Act. Voluntary reporting and voluntary disclosure were found only in case of the sole public entity in the sample, which presented the highest scores. Another important finding is that the two areas of our interest were not interlinked in the statements, so companies did not report on the sustainability aspects of their research practices
Intellectual capital disclosure and non-financial reporting – current issues related to policymaking
A vállalkozások közzĂ©tĂ©teli gyakorlatának elmĂ©leti megközelĂtĂ©se
A vállalkozások közzĂ©tĂ©teli gyakorlata folyamatosan változott az elmĂşlt Ă©vtizedekben a változĂł jogi, gazdasági Ă©s társadalmi környezet hatására. Egyre több kutatás foglalkozik a közzĂ©tĂ©teli motiváciĂłs tĂ©nyezĹ‘kkel, valamint a vállalati informáciĂłk közlĂ©sĂ©vel foglalkozĂł elmĂ©letekkel (Ă©rdekhordozĂłi elmĂ©let, megbĂzĂł-ĂĽgynökelmĂ©let, jelzĂ©selmĂ©let, legitimitás elmĂ©let). Tanulmányunkban kĂsĂ©rletet teszĂĽnk ezen ösztönzĹ‘ tĂ©nyezĹ‘k csoportosĂtására, valamint bemutatjuk a fenti elmĂ©leteket
Változások a vállalati fenntarthatósági jelentések szabályozásában
Napjainkban egyre több figyelem fordul a vállalatok tevékenységeinek környezeti és társadalmi
hatásai, valamint etikus magatartása felé. Számos cég kommunikál a pénzügyi adatokon felül
nem pĂ©nzĂĽgyi informáciĂłkat – környezeti, társadalmi, etikai, vállalatirányĂtási, illetve szellemi
tőkével kapcsolatos közzétételként – egyedi, vagy integrált jelentés formájában.
A 2014/95/EU rendelet (NFRD – Non-Financal Reporting Directive) már a 2017. üzleti évtől
kezdĹ‘dĹ‘en kötelezĹ‘vĂ© tette nem pĂ©nzĂĽgyi jelentĂ©sek kĂ©szĂtĂ©sĂ©t a közĂ©rdeklĹ‘dĂ©sre számot tartĂł
gazdálkodĂłk egy rĂ©szĂ©nek, azonban nem Ă©rte el a kĂvánt hatást, Ăgy az EurĂłpa Tanács 2022 Ă©v
végén jóváhagyta a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvet
(CSRD – Corporat Sustainabilty Directive). Az Ăşj szabályozás bĹ‘vĂti a jelenleg hatályban lĂ©vĹ‘
NFRD személyi hatályát az összes tőzsdén jegyzett vállalkozásra, valamint az összes
nagyvállalatra. Kötelező lesz továbbá a fenntarthatósági információk könyvvizsgálata,
valamint a jelentéseket egységes, az Európai Bizottság által közzétett standard szerint kell majd
publikálni. Az Ăşj jelentĂ©seket olyan digitális formában kell közölni, mely biztosĂtja a „gĂ©pi
olvashatĂłságot”. Az Ăşj irányelv tehát nem csak a közzĂ©tĂ©telre kötelezettek körĂ©t bĹ‘vĂti, hanem
részletesebb, standardizált és ellenőrzött adatok publikálását követeli meg. Az új szabályozás
szerinti első jelentések várhatóan 2025-ben fognak megjelenni.
Jelen tanulmányunkban bemutatjuk, hogy az Ăşj szabályozás milyen kihĂvások elĂ© állĂtja a
gazdálkodókat, valamint kitérünk arra is, hogy az akadémiai szféra számára milyen kérdéseket,
jövőbeni kutatási irányokat vetnek fel ezek a változások