274 research outputs found
Hyvinvointia perheille yhdessaÌ tekemisesta : MaÌntylaÌn paÌivaÌkodin perheliikuntamallin arviointi
OpinnaÌytetyoÌni tilaaja on Oulun kaupungin Lapanen-hanke, jonka puitteissa kehitettiin vuonna 2016 uudenlainen perheliikunnan toimintamalli paÌivaÌkoteihin. Toimintamallia testattiin syksyllaÌ 2016 MaÌnty- laÌn paÌivaÌkodissa. Toimintamallin tavoitteena oli lisaÌtaÌ perheiden tietoa ravitsemuksesta ja liikunnasta, sekaÌ kannustaa vanhempia liikkumaan ja laittamaan ruokaa yhdessaÌ lastensa kanssa. Tavoitteena on, ettaÌ malli otettaisiin kaÌyttoÌoÌn myoÌs muissa Oulun paÌivaÌkodeissa, ja ettaÌ siitaÌ tulisi pysyvaÌ osa paÌivaÌko- tien arkea.
KaÌytaÌnnoÌssaÌ toimintamalli toimi siten, ettaÌ MaÌntylaÌn paÌivaÌkodissa jaÌrjestettiin syksyllaÌ 2016 yhteensaÌ neljaÌ toimintapaÌivaÌaÌ, yksi joka kuukausi. Liikuntaneuvojaopiskelijat toimivat paÌaÌasiallisina ohjaajina toimintapaÌivissaÌ. Jokaisesta paÌivaÌstaÌ perheet saivat mukaansa kotitehtaÌvaÌohjeet, joihin sisaÌltyi erilaisia liikuntatehtaÌviaÌ ja ruokareseptejaÌ. KotitehtaÌvaÌt oli tarkoitus tehdaÌ yhdessaÌ lasten kanssa.
OpinnaÌytetyoÌni tavoitteena on arvioida toimintamallia ja tuottaa tilaajalle konkreettista tietoa mallin toi- mivuudesta, sekaÌ tuoda esille mahdollisia kehittaÌmiskohtia. LisaÌksi ideoin ehdotuksia toimintamallin kehittaÌmistaÌ varten. Valitsin naÌkoÌkulmakseni mallin arvioinnin osallistuneiden vanhempien naÌkoÌkulmas- ta. KeraÌsin aineistoa tekemaÌllaÌ vanhemmille kyselytutkimuksen ja havainnoimalla toimintaa toiminta- paÌivien aikana. Kyselyyn vastattiin kaikissa osallistuneissa perheissaÌ. Havaintoja tein kahden toiminta- paÌivaÌn aikana. Kiinnitin huomiota muun muassa toimintapaÌivien ohjelmaan ja kulkuun sekaÌ ohjaajien, vanhempien ja lasten toimintaan.
OpinnaÌytetyoÌssaÌni tarkastelen liikuntaa ja ravitsemusta usealta eri naÌkoÌkulmalta ja otan huomioon erilaisia niihin liittyviaÌ ilmioÌitaÌ. LisaÌksi pohdin yhteisoÌpedagogin ammatillista roolia varhaiskasvatuksen tyoÌkentaÌllaÌ. OpinnaÌytetyoÌni on esimerkki moniammatillisesta yhteistyoÌstaÌ. TyoÌn avulla pystytaÌaÌn kehit- taÌ-
maÌaÌn yhteistyoÌtaÌ varhaiskasvatuksen ja yhteisoÌpedagogin ammattialojen vaÌlillaÌ ja naÌin hyoÌdyntaÌmaÌaÌn molempien ammattialojen osaamista.
Tutkimuksen tulosten mukaan perheliikuntamallille on tarvetta. Mallin toteutusta tulisi kuitenkin vielaÌ kehittaÌaÌ, jotta se voitaisiin jalkauttaa varhaiskasvatuksen kaÌyttoÌoÌn yleisesti. KehittaÌmistaÌ vaativat muun muassa toimintapaÌivien sisaÌltoÌ ja ohjelma. ToimintapaÌivien sisaÌlloÌn tulisi vastata perheliikuntamallin tavoitteisiin, eli lisaÌtaÌ perheiden yhdessaÌ liikkumista ja tuoda perheille tietoa terveellisestaÌ ravinnosta.The city of Oulu's Lapanen project ordered this thesis. Lapanen project developed new operations model of family physical education to the nurseries in 2016. The model was tested in the nursery of MaÌntylaÌ in autumn of 2016. The goal of the operations model was to add the information to families about nutrition and physical education and to encourage parents to exercise and to make food togeth- er with their children. The objective is, that the model would be brought into use also in other nurseries of Oulu and that it would become a permanent part of the workday of the nurseries.
The model worked in practice so that in the nursery of MaÌntylaÌ were held four activity days, one in every month in the autumn of 2016. Physical education instructor students worked as supervisors in activity days. In each activity day families got homework that included different food recipes and exer- cises. The homework was meaning to do together with the children.
The goal of my thesis is to evaluate the operations model, to create concrete information of how the operations model worked and to bring out possible targets for development. In addition I created ideas how to develop the operations model further. I chose to review the model from the parents perspective who took part of the operations model. I collected data by making a survey to the parents and by ob- serving how everything worked during the activity days. Every family who took part of the activity days answered to the survey. I took part of the two activity days and observed those. I paid attention to the programme and course of the activity days and how the supervisor, parents and children worked.
In my thesis I examine physical education and nutrition from several different perspective and consider different phenomenon that relate to them. I also consider the professional role of community educator in the field of early childhood education. My thesis is a demonstration of multi-professional coopera- tion. This thesis helps to develop co-operation between the field of early childhood education and the field of community educator and also to take advantage of the know-how of the both fields.
The results of this study show that there is a need for the model of family physical education. However implementation of the model should be developed further in order that it could be put into practise of early childhood education in general. Among other things the contents and the programs of the activity days should be improved. The contents of the activity days should answer to the aims of the opera- tions model. It should increase exercising together with the family and offer information of the healthy nutrition
KÀyttÀjÀ vaikuttajana rakennushankkeessa : palvelutalo Sammonkoti
OpinnÀytetyön tavoitteena oli tutkia, miten kÀyttÀjÀn nÀkemys saadaan olennaisena osana mukaan palvelutalojen ja ikÀÀntyneiden asumisen suunnitteluun sekÀ rakentamiseen. TutkimustehtÀvÀnÀ oli selvittÀÀ rakennushankkeen osapuolten vÀlistÀ yhteistyötÀ ja erityisesti tilojen loppukÀyttÀjÀn mahdollisuuksia vaikuttaa rakennushankkeen lopputulokseen. Tarkoituksena oli ottaa selvÀÀ, mitÀ pÀÀtöksiÀ missÀkin rakennushankkeen vaiheessa tehdÀÀn, ja milloin suunnitelmiin voi vielÀ vaikuttaa.
Tutkimuksen aineistonkeruumenetelmĂ€nĂ€ oli teemahaastattelu, joka muodostui viidestĂ€ teemaalueesta.Haastateltaviksi valittiin henkilöitĂ€, jotka olivat mukana palvelutalo Sammonkodin rakennushankkeessa. Haastattelujen kohderyhmĂ€nĂ€ oli kaksi rakennuttajaa, arkkitehti, Sammonkodin palvelupÀÀllikkö ja hoitaja, Sammonkadun palvelutalon toiminnanjohtaja ja Vanhainkotiyhdistyksen puheenjohtaja sekĂ€ Sammonkoti-pilotti âhankkeen projektipÀÀllikkö.
Tutkimuksen tuloksena selvisi, ettÀ suunnittelun ammattilaiset eivÀt osaa arvostaa kÀyttÀjÀn toiminnan tuntemusta tilojen suunnittelussa. Teemahaastattelut osoittivat, ettÀ rakennuttaja ja suunnittelija saattavat kokea, ettei kÀyttÀjÀllÀ ole riittÀvÀsti ammattitaitoa rakennushankkeen suunnittelussa mukana olemiseen. Ongelmaksi nousi myös se, ettÀ suunnittelun ammattilaiset eivÀt aina huomaa kutsua kÀyttÀjÀÀ mukaan pÀÀtöksien tekoon oikea-aikaisesti.
Tutkimuksessa haastattelujen avulla esille tullut hiljainen tieto voidaan hyödyntÀÀ tulevissa rakennushankkeissa. Tuloksia kĂ€yttĂ€jĂ€n vaikutusmahdollisuuksista ja osapuolien vĂ€lisestĂ€ yhteistyöstĂ€ rakennushankkeessa voidaan edelleen hyödyntÀÀ kokoamalla ne malliksi, jossa kĂ€yttĂ€jĂ€n osallistumista seurataan vaihe vaiheelta.The purpose of the thesis was to explore how the usersâ views were obtained to be part in planning and building houses for the elderly. The aim of the research was to find out how different parties co-operate, and especially, how the end-users of the space were able to affect the result of the construction project. Another aim was to find out what kind of decisions were made in different phases of the building project, and furthermore, in which phases it was still possible to influence the building plans.
The data was collected by using thematic interviews consisting of five focus areas. The interviewees were people who participated in the construction project of Sammonkoti. The target group consisted of two building developers, the architect, service manager and nurse of Sammonkoti, the executive director of the former retirement home of Sammonkatu, the chair person of the association of retirement home and the project manager of Sammonkoti pilot project.
The results of the research showed that planning professionals do not always appreciate the usersâknowledge in the space planning. The theme interviews showed that the building developer and designer might think that the users do not have enough professional skills to take part in the construction project planning. Another problem encountered was the fact that planning professionals do not always pay attention to the usersâ view timely, especially when making important decisions.
Tacit knowledge arisen from the interviews can be utilized in future construction projects. The results of the survey can be benefited by gathering up a pattern in which the usersâ contribution can be followed stage by stage
Tieto ja erimielisyys Pittsburghissa : Metaepistemologinen tutkimus Brandomin ja McDowellin epistemologisista erimielisyyksistÀ
Tutkin tutkielmassani Robert Brandomin ja John McDowellin tieto-oppeja metaepistemologisesta nĂ€kökulmasta âsyvĂ€n erimielisyydenâ (deep disagreement) kĂ€sitettĂ€ hyödyntĂ€en. SelvitĂ€n, voiko Brandomin ja McDowellin erimielisyyttĂ€ pitÀÀ niin sanottuna âsyvĂ€nĂ€ erimielisyytenĂ€â, toisin sanoen jĂ€rjestelmĂ€llisenĂ€ kiistana, jonka osapuolten on poikkeuksellisen vaikeaa löytÀÀ yhteisymmĂ€rrystĂ€. LisĂ€ksi harkitsen mitĂ€ hyötyjĂ€ syvĂ€n erimielisyyden tutkimisesta voi olla itse tietoteoreettiselle keskustelulle.
Tutkielman alkupuolella esittelen Brandomin ja McDowellin edustaman Pittsburghin koulukunnan tietoteoreettisen perustan eli annetun myytin (Myth of the Given) ja sen esittÀmÀt haasteet tietoteorialle. Brandomilla ja McDowellilla on omat tapansa oikeuttaa uskomukset ilman annetun kÀsitettÀ, mikÀ on johtanut eripuraan koulukunnan sisÀllÀ. Tutkielman loppupuolella selvitÀn millÀ perustein Brandomin ja McDowellin erimielisyyttÀ voisi pitÀÀ niin sanottuna syvÀnÀ erimielisyytenÀ. Nostan analyysissÀni esiin erityisesti Brandomin ja McDowellin erimielisyydet kokemuksen kÀsitteen merkityksestÀ sekÀ heidÀn nÀkemyksensÀ siitÀ, mikÀ on filosofian tehtÀvÀ ylipÀÀnsÀ. JohtopÀÀtökseni on, ettÀ Brandomin ja McDowellin erimielisyyttÀ voi hyvinkin pitÀÀ syvÀnÀ, mutta ettÀ sen pohjaaminen tiettyyn episteemiseen lÀhtökohtaan saattaa olla harhaanjohtavaa ja keskustelun kehityksen kannalta haitallista
IPTS-ESTO Techno-Economic Analysis Report 1999-2000.
Abstract not availableJRC.J-Institute for Prospective Technological Studies (Seville
Lasten infektiotautien hoito kotona : - Ohjaustuokio isÀkahvilassa
šTÀmÀn toimintaan painottuvan opinnÀytetyön tarkoitus oli pitÀÀ toimintatuokio isille ja heidÀn lapsilleen Mannerheimin lastensuojeluliiton Tampereen osaston Laivapuiston perhetalossa. OpinnÀytetyön tehtÀvinÀ oli selvittÀÀ, miten flunssaa tai gastroenteriittiÀ sairastavaa lasta hoidetaan kotona, millaista isyys on nykypÀivÀnÀ ja millaista on hyvÀ ohjaus ryhmÀlle.
Isyys on muuttunut 1900-luvun alkupuolen perinteisestĂ€ auktoriteettiâisyydestĂ€ uuden-laiseen 2000-luvun hoivaavaan isyyteen. NykypĂ€ivĂ€n isyys on monimuotoista. Voidaan puhua esimerkiksi sosiaalisesta -, juridisesta -, psykologisesta - ja biologisesta isyydestĂ€. Nyky-yhteiskunnassa halutaan tukea isyyttĂ€ erilaisin valtion, kunnan ja kolmannen sektorin keinoin. Suomessa infektiotaudit aiheuttavat runsaasti sairastuvuutta ja kustannuksia niin perheelle, kuin yhteiskunnalle. Lapsilla yleisimpiĂ€ infektioita ovat flunssa eli nuhakuume ja gastroenteriitti eli vatsatauti. Flunssan oireita ovat kuume, kurkkukipu, nuha, tukkoisuus ja yskĂ€. Oireita voidaan helpottaa kuumelÀÀkkeillĂ€, höyryhengityksellĂ€ ja nenÀÀn laitettavilla keittosuolatipoilla. Gastroenteriitin oireita ovat ripulointi ja oksentelu. Gastroenteriitin hoidossa tĂ€rkeintĂ€ on lapsen nestetasapainosta huolehtiminen. RyhmĂ€ssĂ€ tapahtuvassa ohjauksessa on monia oppimista tukevia asioita. Tietojen ja kokemuksien vaihtaminen johtaa uuden oppimiseen. RyhmĂ€ssĂ€ on tĂ€rkeÀÀ, ettĂ€ jĂ€seniĂ€ kuunnellaan ja jokainen saa tuoda omat mielipiteensĂ€ esiin.
OpinnÀytetyön toiminnallinen osuus toteutettiin yhteistyössÀ Mannerheimin lastensuojeluliiton kanssa ja siihen osallistui isÀkahvilassa kÀyviÀ isiÀ ja heidÀn lapsiaan. Ohjaus toteutettiin tietovisan avulla ja kysymykset kÀsittelivÀt flunssaa ja gastroenteriittiÀ sekÀ niiden hoitoa. Tieto tuotiin isille kÀymÀllÀ yhdessÀ lÀpi oikeat vastaukset kysymyksiin ja tietoja syvennettiin vuoropuhelun keinoin. Tietoa jaettiin myös isÀkahvilaa varten tehdyillÀ julisteilla, joiden aiheita olivat flunssa ja sen hoito, gastroenteriitti ja sen hoito ja kuumekouristus sekÀ tartuntojen ehkÀisy. Lapset osallistuivat tuokioon ja heidÀt huomioitiin heitÀ varten tehdyillÀ leluilla ja tuokion lopuksi annettavilla palkinnoilla. Ohjauksen tietoperustana kÀytettiin uusinta 2000-luvun teoriatietoa ja tutkimuksia.
TÀmÀn opinnÀytetyön tavoitteena oli lisÀtÀ isien tietoja ja taitoja lasten flunssan ja vatsataudin hoidosta kotona sekÀ kehittÀÀ opinnÀytetyön tekijöiden ohjaustaitoja. KehittÀmisehdotuksena on tutkia nuorten isien tuen tarvetta isyyteen kasvussa ja kehittÀÀ isille suunnattua toimintaa.The aim of this thesis was to arrange a functional guidance for fathers and their children at Mannerheim League for Child Welfare center at Tampere, Finland family on the subject how to take care of children who have an infection disease. Further objectives of the thesis were to report how to treat children with common cold or gastroenteritis, what fatherhood is like nowadays and how to arrange a good guidance for a group.
Fatherhood has changed from 19th centuries' traditional fatherhood to 20th centuries' modern nurturing fatherhood. Government, local communities and third sectors support the chance of fatherhood with different kinds of methods. Flu and gastroenteritis are the most common infections of children. Infection diseases cause plenty of illness as well as costs for families and communities in Finland. In a group sharing information and experience leads to learning. It is important to be heard and to have a chance to share opinions.
The overall goals of this thesis were to improve fathersÂŽ knowledge of childrenÂŽs infec-tion diseases and to improve the authorÂŽs group-guiding skills. A proposal for further thesis would be to research what sort of support young fathers need during their growth as a father and to develop activities only designed for them
Main features of an ideal learning space: A user-based description
This paper presents a method to define an ideal learning space from a key user perspective. The target group, upper secondary school students in a Finnish city, was addressed through two online surveys. In these we sought to establish the features that the students considered to be most important in a learning space. The aim was to adapt the redevelopment of school premises to the usersâ cultural practices. Two survey methods were employed in the surveys. In the first, students described in their own words what makes an ideal learning space. In the second, students assessed a list of 21 features using a three-point scale. They also assessed a list of 19 learning space factors in terms of their negative impact on learning. Furthermore, the students indicated the top four features on the list of positive impacts on learning. The three lists were then aligned in the analysis to discern possible discrepancies. Finally, in order to establish the main characteristics of an ideal learning space, the top-feature lists were compared to the studentsâ verbal descriptions of an inspirational and motivational learning space
Strain sensing with sub-micron sized Al-AlOx-Al tunnel junctions
We demonstrate a local strain sensing method for nanostructures based on
metallic Al tunnel junctions with AlOx barriers. The junctions were fabricated
on top of a thin silicon nitride membrane, which was actuated with an AFM tip
attached to a stiff cantilever. A large relative change in the tunneling
resistance in response to the applied strain (gauge factor) was observed, up to
a value 37. This facilitates local static strain variation measurements down to
~10^{-7}.Comment: 4 pages, 3 figure
Impact of Technological and Structural Change on Employment: Prospective Analysis 2020. Background Report
Abstract not availableJRC.J-Institute for Prospective Technological Studies (Seville
Aluksen hÀtÀhinausohjeistus M/S Finnkraft
OpinnÀytetyön aiheena oli kÀsitellÀ aluksen hÀtÀhinausta ja hÀtÀhinausohjeistusta kansainvÀlisen merenkulkujÀrjestön IMO:n laatiman sÀÀnnön, II-1/3-4 hÀtÀhinaus jÀrjestelyt ja toimintamallit mukaan. SÀÀntö tuli voimaan 1.1.2012 alkaen koskien kaikkia aluksia. OpinnÀytetyössÀni kÀsittelin pÀÀllikön ja varustamon velvollisuuksia koskien hÀtÀhinausta. Halusin esitellÀ myös erilaisia meripelastus- ja hinaussopimuksia ja kÀsitellÀ IMO:n julkaisemia kiertokirjeitÀ koskien hinausta ja hÀtÀhinausta. HÀtÀhinausohjeistuksen tein Finnlines-varustamon M/S Finnkraft alukseen. Ohjeistus vastaa ulkonÀöltÀÀn Finnlines:in turvallisuusjohtamisjÀrjestelmÀn mukaista ulkoasua. HÀtÀhinausohjeistus kÀsittÀÀ kaksi osaa, volume A ja B. A-osa on check-listan muodossa oleva taulukko, joka hÀtÀtilanteessa tÀytetÀÀn matkakohtaisilla tiedoilla ja sÀÀolosuhteilla, jotka voidaan lÀhettÀÀ radioitse pelastusta suorittavalle hÀtÀhinaajalle. B-osa pitÀÀ sisÀllÀÀn tarkempaa ja yksityiskohtaisempaa tietoa pelastettavasta aluksesta ja sen mahdollisuuksista hÀtÀhinaukseen. Osa-B voidaan lÀhettÀÀ ennalta pelastusyritykselle hÀdÀssÀ olevalta alukselta tai aluksen varustamosta.The purpose of this thesis was a vessel`s emergency towing booklet according to SOLAS chapter II-1/3-4 which become valid beginning of year 2012 in all ships. This thesis deals all so captains and company obligations in case of emergency towing. In this thesis you can find also different salvage contracts and international maritime organization published circular letters involving towing and emergency towing.
Emergency towing booklet to M/S Finnkraft is made by a part of my thesis. Appearance of ETB is made in same format as Finnlines safety and management-code. ETB includes two parts, volume A and B. A-part is a check-list which captain can fill in the emergency situation. There is a space for ships voyage data and weather situation which can be sent to a salvage vessel. B-part includes specific data and details from the ship in distress. Information can be provided to the towing company from the ship or the company
- âŠ