30 research outputs found
National Self-Determination and Ethnic Minorities
The paper will include three parts. In the first part, the relation between nationality and popular sovereignty is explored. In the second part, there is a somewhat analogous discussion of the concept of ethnicity. In the last part, the conclusions are applied in a discussion of ethnic nationalism
Esittikö Westermarck darwinilaisen yhteiskunta-analyysin?
Edvard Westermarckin tutkimuksen keskiössä oli moraali, joka syntyy yksilöpsykologian ja yhteiskunnan instituutioiden vuorovaikutuksessa. Biologinen ihmisluonto oli hänelle yhteiskunnallisen analyysin reunaehto, ei sellaisenaan riittävä, selittävä tekijä
Onko likainen kiellettyä? Lian käsite filosofiassa ja kulttuuriantropologiassa
Für die Chemie gibt es keinen Dreck, esitti jo Justus von Liebig. Lika ei kuulu kemian eikä yleensäkään luonnontieteen teoriaan, mutta myös ihmistieteiden puolella sen asema on epäselvä. Käsiteltäessä likaa teoreettisissa yhteyksissä erilaiset reduktionismin muodot ovat tulleet normiksi. Lian ei ajatella olevan todella likaa, vaan pohjimmiltaan jotakin muuta. Kulttuuriantropologiassa likaa käsitellään yhteydessä rituaalisiin puhtauskäytäntöihin. Yleistäen voi sanoa, että käsitteen likainen ajatellaan olevan läheisemmässä yhteydessä käsitteeseen kielletty kuin esimerkiksi käsitteeseen ruosteinen. Reduktionismi ei kuitenkaan ole suoraa seurausta antropologisesta aineistosta, vaan liittyy pikemminkin perinteisiin filosofisiin taustaoletuksiin. Se voidaan välttää, jos huomioidaan ympäristöämme koskevien kuvausten käytäntösidonnaisuus
Westermarckin maineenpalauttajat
Otto Pipatti: Morality Made Visible: Edward Westermarck’s Moral and Social Theory. The University of Helsinki, Department of Social Research 2017.
Niina Timosaari: Edvard Westermarck – totuuden etsijä. Gaudeamus 2017
Miksi värit eivät redusoidu?
Fysikalismina tunnettu filosofinen virtaus katsoo, että
maailman olemus on perimmiltään fysiikkaa. Fyysikot
opastavat meidät arkikokemuksen takaiseen
todellisuuteen. Värikäs, lämmin, tuoksuva ja maistuva
maailmamme eläimineen ja ihmisineen on 'oikeastaan'
harhaa: sen perustana ovat mm. hiukkasfysiikan
kuvaamat ilmiöt. – Tämän lehden sivuilla on huomautettu
useaan otteeseen, ettei fysikalismin edellyttämä reduktio
tee oikeutta ainakaan ihmistieteiden tutkimuskohteille.
Jäljelle jää kysymys, sopiiko fysikalismi sentään
fyysisten kappaleiden teoreettiseen tarkasteluun.
Seuraavassa käsittelen värien mahdollista
redusoitumista fysiikkaan eli elektromagneettisen
säteilyn spektraaliseen tehojakaumaan
Maisema ja ihmisen biologia
Keskustelua Risto Pitkäsen kirjoituksesta Miten evoluutio selittää esteettisiä mieltymyksiä (Tieteessä tapahtuu 2/2009)
Did Westermarck Present a Darwinian Social Analysis?
Edvard Westermarckin tutkimuksen keskiössä oli moraali, joka syntyy yksilöpsykologian ja yhteiskunnan instituutioiden vuorovaikutuksessa. Biologinen ihmisluonto oli hänelle yhteiskunnallisen analyysin reunaehto, ei sellaisenaan riittävä, selittävä tekijä
Investigating “Man’s Relation to Reality”: Peter Winch, the Vanishing Shed and Metaphysics after Wittgenstein
Peter Winch believed that the central task of philosophy was toinvestigate ‘the force of the concept of reality’ in human practices. Thisinvolved creative dialogue with critical metaphysics. In ‘Ceasing toExist’, Winch considered what it means to judge that somethingunheard-of has happened. Referring to Wittgenstein, Winch argued thatjudgments concerning reality must relate our observations to a shared‘flow of life’. This implies criticism of the form of epistemologyassociated with metaphysical realism. Just as, according to Wittgenstein, asentence has no fixed meaning in isolation, an observation does notconstitute knowledge outside shared human practices
Beyond the Inner-Outer Model: Subjectivity after Wittgenstein by Chantal Bax
Review of Chantal Bax. Subjectivity after Wittgenstein. The Post-Cartesian Subject and the ‘Death of Man’. London: Bloomsbury 2011 (hb), 2012 (pb)
National Self-Determination and Ethnic Minorities
The paper will include three parts. In the first part, the relation between nationality and popular sovereignty is explored. In the second part, there is a somewhat analogous discussion of the concept of ethnicity. In the last part, the conclusions are applied in a discussion of ethnic nationalism