141 research outputs found
Culture, work attitudes, and job search:Evidence from the Swiss language border
Unemployment varies across space and in time. Can attitudes toward work explain some of these differences? We study job search durations along the Swiss language border, sharply separating Romance language speakers from German speakers. According to surveys and voting results, the language border separates two social groups with different cultural background and attitudes toward work. Despite similar local labor markets and identical institutions, Romance language speakers search for work almost seven weeks (or 22%) longer than their German speaking neighbors. This is a quantitatively large effect, comparable to a large change in unemployment insurance generosity
Which Societies Provide a Strong Religious Socialization Context? Explanations Beyond the Effects of National Religiosity
Mnemonic Password Formulas Remembering Secure Passwords
The information technology landscape is cluttered with large numbers of information systems, many of which have their own individual authentication systems. Even with single-sign-on and multi-system authentication mechanisms, systems within disparate authentication domains are likely to be accessed by users of various levels of involvement with the landscape as a whole. Due to this inherent complexity and abundance of varying authentication requirements, users must manage volumes of password credentials for all of the systems that they interface with regularly. This has given rise to many different insecurities resulting from poor methods of password selection and management. This paper describes some security issues facing users and management of authentication systems that involve passwords, further discusses current approaches to mitigating those issues, and then finall
A cross-national examination of prejudice toward immigrants: the role of education and political ideology
Evaluation qualitative du processus de ciblage communautaire à Kilwin (loti) et à Polesgo (non loti) pour une exonération du coût des soins
Religion and the Finns 2006
Kyselyssä selvitetään suomalaisten uskonnollisuutta, käsityksiä uskonnosta ja mielikuvia eri uskonto- ja kirkkokunnista. Aineisto on vuoden 2008 ISSP-kyselyn esitestausaineisto. Kyselyn alussa tiedusteltiin, tuleeko uskonnollisilla ryhmillä olla yhtäläiset oikeudet, onko uskonnolla liikaa vaikutusvaltaa politiikkaan, pitäisikö johonkin kansallisuusryhmään ennakkoluuloisesti suhtautuvien henkilöiden saada ilmaista mielipiteensä julkisesti ja pitäisikö uskonnollisten ääriryhmien saada järjestää julkisia kokoontumisia, julkistaa kirjoja, perustaa internet-sivustoja tai ilmaista näkemyksenä tiedotusvälineissä. Lisäksi kysyttiin, olisiko vastaaja valmis siihen, että johonkin toiseen uskontokuntaan kuuluva henkilö avioituisi vastaajan sukulaisen kanssa tai olisi vastaajan kannattaman puolueen ehdokkaana vaaleissa. Edelleen kysyttiin suhtautumista ja mielikuvaa eri uskonto- ja kirkkokunnista ja uskonnollisista ryhmistä ja auttaako uskonnon harjoittaminen muun muassa löytämään onnen, ylläpitämään hyviä perhesuhteita, saamaan lohtua, saamaan ystäviä tai parantamaan taloudellista asemaa. Vastaajaa pyydettiin myös ottamaan kantaa useisiin väittämiin esimerkiksi eri uskontojen tarkoituksen samankaltaisuudesta, esi-isien palvomisesta, ihmisen kyvystä löytää täydellinen vapaus maallisista kärsimyksistä omin voimin ja miesten vahvemmasta johtoasemasta uskonnollisissa tilaisuuksissa ja toimituksissa. Uskonnollisuutta kartoitettiin kysymällä uskooko vastaaja kuolemanjälkeiseen elämään, helvettiin, taivaaseen, ihmeisiin, jälleensyntymiseen, nirvanaan tai esi-isien yliluonnollisiin voimiin. Lisäksi kysyttiin, kuinka usein vastaaja rukoillessaan kiittää tai pyytää jotakin, miten ihminen voi löytää pelastuksen (jos olemassa), miten vastaaja itse kuvaa uskonnollisuuttaan, kuinka usein hän on tuntenut hengellisen voiman läsnäolon, onko vastaajan kotona esillä uskonnollisia esineitä, kuinka usein hän osallistuu erilaisiin kirkon toimintoihin ja toimituksiin, onko hän viimeisen vuoden aikana tehnyt henkilökohtaisia uhrauksia (esimerkiksi paastonnut) uskonnon vuoksi, kuinka usein hän rukoilee, kuinka uskonnollinen tai henkinen hän mielestään on ja kuuluuko hän johonkin kirkkoon tai uskonnolliseen yhteisöön. Lopuksi kysyttiin vielä mielipidettä eutanasiasta ja ihmisen kloonauksesta. Taustamuuttujina ovat muun muassa vastaajan syntymävuosi, siviilisääty, koulutus, puolison koulutus, elämänvaihe, kotitalouden koko, ammattiryhmä, toimiala, kuuluminen ammattiliittoon, kotitalouden vuositulot, henkilökohtaiset vuositulot, asumismuoto, taloudellinen tilanne, asuinlääni, maakunta, paikkakuntatyyppi, yhteiskuntaluokka, puoluekanta ja sijoittuminen vasemmisto-oikeisto-mittarilla.The survey charts the religiosity of the Finns, their attitudes on religion, and their views on different religions and denominations. The dataset is the Finnish pre-test data for the ISSP 2008 survey. First, the respondents were asked whether they thought all religious groups should have equal rights, whether religion influences politics too much, whether people who are prejudiced against some nationality should be allowed to express their views in public, and whether religious extremists should be allowed to hold public meetings, publish books or Internet pages, and express their views on the media. They were also asked whether they would accept a person from a different religion to marry their relative or to be a candidate of the political party they prefer. Further questions probed the respondents' attitudes towards different religions and denominations and whether practicing a religion helps people to find inner peace and happiness, to maintain good family relations, to gain comfort, to make friends, to meet the right kind of people, or to improve one's financial status. They were also presented with a set of attitudinal statements on the similarity between the purposes of different religions, on worshipping deceased ancestors, on the human ability to find perfect freedom from earthly suffering by his/her own strength, and on men's higher status in religious meetings and ceremonies. Religiosity was charted by asking whether the respondents believed in life after death, Hell, Heaven, religious miracles, reincarnation, Nirvana, or the supernatural powers of deceased ancestors. They were also asked how often they thanked God or asked for something when praying, how people can find salvation (if it exists), how they would describe their own religiosity, how often they had felt the presence of a spiritual power, whether they had religious objects on display in their home, and how often they took part in the activities, organisations or services of a church. Further questions charted whether the respondents had made some personal sacrifice as an expression of their faith during the past year (e.g. fasting), how often they prayed, how religious or spiritual they considered themselves to be, and whether they belonged to a church or other religious group. Opinions on euthanasia and cloning humans were also canvassed. Background variables included the respondent's year of birth, marital status, education, spouse's education, household composition, household size, occupational status, industry of employment, trade union membership, annual household income, annual personal income, type of accommodation, financial circumstances, province of residence, region of residence (NUTS3 and NUTS2), type of municipality, social class, political party preference, and left-right political self-placement
Competition- and Identity-based Roots of Anti-immigration Prejudice among Individuals with and without an Immigrant Background
ISSP 2014: kansalaisosallistuminen II: Suomen aineisto
Tutkimus käsittelee kansalaisvaikuttamista Suomessa sekä suhtautumista yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen. Aluksi vastaajilta kysyttiin, miten tärkeinä he pitävät erilaisia yhteiskunnallisen vaikuttamisen ja osallistumisen muotoja. Seuraavaksi tiedusteltiin, pitäisikö julkiset kokoontumiset sallia uskonnollisille ääriryhmille, sellaisille ryhmille, jotka haluavat kaataa maan hallituksen väkivalloin tai johonkin rotuun tai etniseen ryhmään ennakkoluuloisesti suhtautuville ihmisille. Esitettiin myös erilaisia poliittisen ja yhteiskunnallisen osallistumisen muotoja ja kysyttiin, ovatko vastaajat tehneet tai voisivatko he kuvitella tekevänsä esitettyjä toimia. Seuraava kysymys käsitteli median käyttöä politiikan seuraamiseen. Tämän jälkeen haluttiin tietää, kuinka monen henkilön kanssa vastaajat ovat päivittäin tekemisissä. Lueteltiin myös erilaisia ryhmiä, järjestöjä ja yhdistyksiä sekä tiedusteltiin kuuluuko vastaaja niihin ja osallistuuko hän niiden toimintaan. Seuraavaksi kysyttiin, kuinka tärkeinä vastaajat pitivät eri ominaisuuksia, joita edellytetään kunnon kansalaiselta. Esitettiin myös hallitusta ja poliittisia kysymyksiä koskevia väittämiä. Tämän jälkeen vastaajille esitettiin tilanne, jossa eduskunta suunnittelee säätävänsä lain, jota vastaaja pitää epäoikeudenmukaisena. Tällaiseen tilanteeseen liittyen haluttiin tietää, kuinka todennäköistä olisi, että vastaaja kykenisi tekemään asialle jotain. Haluttiin myös tietää, kuinka todennäköisenä pidettiin sitä, että eduskunnassa kiinnitettäisiin vakavasti huomiota näihin vaatimuksiin. Poliittisia mielipiteitä kartoitettiin pyytämällä vastaajia kertomaan oma sijoittumisensa vasemmisto-oikeisto -akselilla sekä kysymällä, voiko luottaa siihen, että hallitus tekee enimmäkseen oikeita ratkaisuja. Esitettiin myös väittämä, että useimmat poliitikot olisivat mukana politiikassa vain hyötyäkseen siitä henkilökohtaisesti. Lopuksi kysyttiin politiikasta keskustelemisesta, esitettiin politiikkaa koskevia väittämiä sekä kysyttiin julkisen sektorin sitoutumisesta palvelemaan kansalaisia ja tiedusteltiin, kuinka yleisenä korruptiota pidettiin julkisella sektorilla. Taustamuuttujina ovat mm. vastaajan sukupuoli, syntymävuosi, siviilisääty, koulutus, ammatti, ammattiasema, säännöllinen viikoittainen työaika, ammattiliiton jäsenyys, työnantajasektori, toimiala, poliittinen asennoituminen, kirkossakäynti, kirkon tai uskonnollisen yhteisön jäsenyys, yhteiskuntaluokka, bruttotulot, kotitalouden tulot, kotitalouden henkilömäärä ja ikärakenne, vastaajan asuinpaikkakunnan tyyppi ja asuinmaakunta sekä puolison koulutus, ammatti, säännöllinen viikoittainen työaika, työnantajasektori ja toimiala.The survey studied citizen participation, attitudes towards participation, and political and social influence in Finland. Opinions were charted on what is required of a good citizen (e.g. always vote, never evade taxes, help the less fortunate), and whether religious extremists, groups that want to violently overthrow the government, and people prejudiced against some racial or ethnic group should be allowed to hold public meetings. The respondents were asked which forms of civic participation they had or would be willing to engage in (e.g. participate in a demonstration, contact a politician or government official to voice an opinion), how often they used the media to follow news on politics, and how many people they interacted with in a day. Membership and activity in different kinds of groups or associations (e.g. political party, church, voluntary association) were investigated as well as the importance of various rights of citizens (e.g. sufficient standard of living for all citizens, increased opportunities to participate in public decision-making, the right to abstain from voting). Views were charted on own abilities to influence decision-making, own knowledge of and interest in politics, self-placement on the left-right axis, trust in politicians and other people, and engagement in political discussions and debates with other people. Opinions on the campaign and election integrity were charted as well as views on the commitment of the public sector to serve citizens and the likelihood of corruption in the public sector. Finally, the respondents assessed the quality of democracy in Finland and reported how often they followed politics in different media. Background variables included, among others, the respondent's gender, year of birth, education, working hours, supervisory duties, employer sector, occupation, economic activity and occupational status as well as spouse's working hours, supervisory duties, employer sector, occupation, and economic activity and occupational status. Further background information included the respondent's membership in a trade union, religious affiliation, religious attendance, self-perceived social class, political party preference in elections, household composition, monthly gross income, marital status and type of municipality of residence
- …