16 research outputs found
Reflections on a key component of co-producing climate services: defining climate metrics from user needs
There is increasing recognition of the importance of co-producing climate services to bridge the current âusabilityâ gap in climate information for decision-making â yet understanding precisely how this should take place is less well elaborated. One key stage of the co-production process involves identifying specifically which climate metrics can usefully inform decisions â but methods that can be drawn upon to construct this information are often overlooked. We discuss how the choice and application of four existing social science methods (interview-informed role play workshop, open-ended interviews, prioritised surveys and enhanced surveys) arose out of, and was in turn embedded within, a different epistemological approach characteristic of co-production to identify decision-relevant climate metrics for the water and agriculture sectors in Malawi and Tanzania. In so doing, we reflect on the evolution of our understanding of co-production as our assumptions were challenged, from the expectation that we would be able to âobtainâ metrics from users, to a dynamic mutual definition based on better understanding of the decision-making contexts. Such reflections inform emerging experiences of co-production of climate services, as well as having implications for broader contexts beyond the climate change space in which co-production is attempted to improve science-society interactions
Re-balancing climate services to inform climate-resilient planning: a conceptual framework and illustrations from sub-Saharan Africa
Making climate-resilient planning and adaptation decisions is, in part, contingent on the use of climate information. Growing attention has been paid to the âusability gapâ and the need to make information both useful and useable to decision-makers. Less attention has, however, been paid to the factors that determine whether, once created, useful and useable information is then actually used. In this Perspectives piece, we outline a framework that puts together the pieces necessary to close the âusability gapâ â highlighting not only what is required to make information useful and useable, but also what is required to ensure that useful and useable information is actually used. Creating useful information is subject to understanding and being able to deliver metrics that address identified needs in a range of decision-making contexts. Creating useable information is contingent upon having legitimate and credible information that is visualised and communicated in ways that are accessible and understandable. Further use of such information requires supportive institutions, appropriate policy frameworks, capacity of individuals and agency to make decisions. The framework further highlights traditionally under-recognized barriers that prevent effective use of the growing availability of useful and useable climate information in decision-making. Whilst this is not enough in itself to effect information use, we argue that greater focus on these barriers can re-balance the activities promoted through climate services and increase the likelihood of successful use. We illustrate the framework with case examples of co-producing climate information for the tea and water sectors in sub-Saharan Africa
Diversity and Diversification: Ecosystem Services Derived From Underutilized Crops and Their Co-benefits for Sustainable Agricultural Landscapes and Resilient Food Systems in Africa
There are growing calls to adopt more sustainable forms of agriculture that balance the need to increase production with environmental, human health, and wellbeing concerns. Part of this conversation has included a debate on promoting and mainstreaming neglected and underutilized crop species (NUS) because they represent a more ecologically friendly type of agriculture. We conducted a systematic review to determine the ecosystem services derived from NUS and assess their potential to promote functional ecological diversity, food and nutritional security, and transition to more equitable, inclusive, sustainable and resilient agricultural landscapes and food systems in Africa. Our literature search yielded 35 articles for further analysis. The review showed that NUS provide various provisioning, regulating, cultural, and supporting ecosystem services and several environmental and health co-benefits, dietary diversity, income, sustainable livelihood outcomes, and economic empowerment, especially for women. Importantly, NUS address the three pillars of sustainable development- ecological, social, and economic. Thus, NUS may provide a sustainable, fit-for-purpose transformative ecosystem-based adaptation solution for Africa to transition to more sustainable, healthy, equitable, and resilient agricultural landscapes and food systems
The playful therapy
Games are a natural part of many people's everyday lives and have gone from being a divergent interest to become Sweden's biggest cultural export. As a result from this expansion, digital tools had to be further developed and through this progress these tools have reached new areas of usage, which has created new challenges for game developers. The games that offers a higher purpose than pure entertainment goes under the genre serious games. Serious games are used in various application areas such as; in the military, health care, education, business, and psychology, which is the framework of this thesis. By combining and unifying previous research grounded in psychology and game science I want to answer the questions: How can games be used as a therapeutic tool in a child's grieving process? and, Which features should such a game focus on? These questions are answered through the information gathered from two interviews conducted with respondents that have different expertise within the area of this study, this to reach a broader perspective. A child's grieving process can manifest itself in various ways depending on the individual's level of sensitivity. It is therefore difficult to draw any general conclusions on how such a game should be designed. All games have the opportunity to motivate and engage, but this is not unique to a serious game and therefore a measurement function is essential in a digital rehabilitation tool to provide the therapist with valuable information about the patient. The figurative language makes it possible for the child to communicate where the spoken language sometimes has limits. For older children social support can be important as it creates opportunities to meet others in similar situations and together work towards improvement. Grief is a non-linear process and can present itself in many different ways and it is therefore important that the game should offer various turn-outs to make it adaptable for the individual.Spel Àr en naturlig del i mÄnga mÀnniskors vardag och har gÄtt frÄn att vara ett mer avvikande intresse till att bli Sveriges största kulturexport. Expanderingen har Àven lett till att dessa digitala verktyg har fÄtt utvecklats och hitta nya anvÀndningsformer som dÀrmed skapar nya utmaningar för spelutvecklare. Spel som har ett högre syfte Àn den rena underhÄllningen hamnar under genren serious games och anvÀnds inom olika anvÀndningsomrÄden sÄsom försvaret, sjukvÄrden, utbildning, affÀrsrörelser och psykologi vilket Àr Àmnet för denna uppsats. Genom att kombinera och sammanföra tidigare forskning som bottnar sig i psykologin samt spelvetenskapen vill jag besvara frÄgorna: Hur kan spel anvÀndas som ett terapeutiskt verktyg i ett barn sorgeprocess? och Vilka egenskaper bör ett sÄdant spel fokusera pÄ? Dessa besvaras genom granskning av tidigare forskning samt empiriskt insamlat material frÄn tvÄ intervjuer med personer med olika specialistkunskaper för att fÄ ett bredare perspektiv. Barns sorgeprocesser kan te sig vÀldigt olika beroende pÄ individen och dÀrför Àr det mycket svÄrt att dra nÄgra generella slutsatser för hur ett sÄdant spel ska designas. Spel har som möjlighet att motivera och engagera och detta Àr inget unikt för ett serious game, dÀrför blir en mÀtningsfunktion avgörande i ett digitalt rehabiliteringsverktyg och ett sÀtt att förse terapeuten med information om patienten. Det bildliga sprÄket gör det ocksÄ möjligt för barnet att enklare förmedla sina kÀnslor eftersom det talade sprÄket kan vara en begrÀnsning. För de Àldre barnen sÄ kan socialt stöd genom spelet vara viktigt för att kunna trÀffa andra i samma situation och tillsammans bearbeta sorgen. Sorgen Àr ingen linjÀr process och kan visa sig pÄ olika sÀtt och dÀrför bör spelet erbjuda olika tillÀgg för att kunna anpassas till den enskilda individen
Att se tillbaka innan man gÄr framÄt : Pedagogisk dokumentation i förskolan
Arbetets syfte var att undersöka hur fem förskolor inom olika rektorsomrÄden arbetar med pedagogisk dokumentation i verksamheten. Undersökningen utgÄr frÄn följande frÄgestÀllningar: Hur ser förekomsten av pedagogisk dokumentation ut i förskolor? Vilka arbetssÀtt förekommer och vilka arbetsmaterial anvÀnds för pedagogisk dokumentation? samt I vilka syften anvÀnds pedagogisk dokumentation?  Metoden för denna studie har varit kvalitativa intervjuer med fem förskollÀrare vilka har representerat sina respektive förskoleverksamheter. Genom intervjuerna har vi tagit del av förskollÀrares uppfattningar och kunskaper om pedagogisk dokumentation. Med utgÄngspunkt i den tidigare forskningen för uppsatsen beskrivs pedagogisk dokumentation som ett förÀndringsverktyg i förskolan. Verktyget, eller arbetssÀttet, kan möjliggöra förstÄelse för barns lÀrprocesser och utveckla den pedagogiska verksamheten (Alnervik, 2013; Lenz Taguchi, 2000; BjervÄs, 2011). I likhet med den tidigare forskningen visar studiens resultat att samtliga förskollÀrare beskriver pedagogisk dokumentation som ett reflektionsarbete för förÀndring i verksamheten. Det empiriska materialet har sorterats utefter studiens forskningsfrÄgor och diskuteras i relation till en konstruktionistisk teori och en rizhomatisk syn pÄ kunskap och lÀrande.  Resultatet visar att pedagogisk dokumentation förekommer i olika utstrÀckning i de fem studerade förskolorna. Syftet med pedagogisk dokumentation varierar beroende pÄ vem dokumentationen Àr till för. Den kan riktas till förskollÀraren sjÀlv, barnet, vÄrdnadshavarna eller arbetslaget, men kan Àven anvÀndas i syfte att utveckla verksamheten. Den pedagogiska dokumentationen beskrivs som ett reflektionsarbete mellan olika aktörer inom förskolans verksamhet. Samtliga förskollÀrare i studien poÀngterar att pedagogisk dokumentation Àr en viktig del av förskolans systematiska kvalitetsarbete dÄ den ligger till grund för utveckling av verksamheten. Slutsatsen visar att pedagogisk dokumentation ytterst handlar om ett reflektionsarbete, som syftar till att synliggöra och förbÀttra arbetsprocesser för att barn ska ges goda förutsÀttningar att lÀra och utvecklas.
Att se tillbaka innan man gÄr framÄt : Pedagogisk dokumentation i förskolan
Arbetets syfte var att undersöka hur fem förskolor inom olika rektorsomrÄden arbetar med pedagogisk dokumentation i verksamheten. Undersökningen utgÄr frÄn följande frÄgestÀllningar: Hur ser förekomsten av pedagogisk dokumentation ut i förskolor? Vilka arbetssÀtt förekommer och vilka arbetsmaterial anvÀnds för pedagogisk dokumentation? samt I vilka syften anvÀnds pedagogisk dokumentation?  Metoden för denna studie har varit kvalitativa intervjuer med fem förskollÀrare vilka har representerat sina respektive förskoleverksamheter. Genom intervjuerna har vi tagit del av förskollÀrares uppfattningar och kunskaper om pedagogisk dokumentation. Med utgÄngspunkt i den tidigare forskningen för uppsatsen beskrivs pedagogisk dokumentation som ett förÀndringsverktyg i förskolan. Verktyget, eller arbetssÀttet, kan möjliggöra förstÄelse för barns lÀrprocesser och utveckla den pedagogiska verksamheten (Alnervik, 2013; Lenz Taguchi, 2000; BjervÄs, 2011). I likhet med den tidigare forskningen visar studiens resultat att samtliga förskollÀrare beskriver pedagogisk dokumentation som ett reflektionsarbete för förÀndring i verksamheten. Det empiriska materialet har sorterats utefter studiens forskningsfrÄgor och diskuteras i relation till en konstruktionistisk teori och en rizhomatisk syn pÄ kunskap och lÀrande.  Resultatet visar att pedagogisk dokumentation förekommer i olika utstrÀckning i de fem studerade förskolorna. Syftet med pedagogisk dokumentation varierar beroende pÄ vem dokumentationen Àr till för. Den kan riktas till förskollÀraren sjÀlv, barnet, vÄrdnadshavarna eller arbetslaget, men kan Àven anvÀndas i syfte att utveckla verksamheten. Den pedagogiska dokumentationen beskrivs som ett reflektionsarbete mellan olika aktörer inom förskolans verksamhet. Samtliga förskollÀrare i studien poÀngterar att pedagogisk dokumentation Àr en viktig del av förskolans systematiska kvalitetsarbete dÄ den ligger till grund för utveckling av verksamheten. Slutsatsen visar att pedagogisk dokumentation ytterst handlar om ett reflektionsarbete, som syftar till att synliggöra och förbÀttra arbetsprocesser för att barn ska ges goda förutsÀttningar att lÀra och utvecklas.
Metoo - a driving force for change?
VĂ„r studie syftar till att undersöka hur tvĂ„ olika företag arbetat mot sexuella trakasserier efter Metoo-uppropet och om Metoo lett till eventuella förĂ€ndringar inom företagen gĂ€llande det förebyggande arbetet kring sexuella trakasserier. Bakgrunden till detta Ă€r det globala Metoo-upprop som startade under hösten 2017 och som bland annat ledde till en mĂ€ngd olika feministiska upprop i olika branscher som ville belysa sexuella trakasserier mot kvinnor pĂ„ arbetsplatser. Vi utgĂ„r frĂ„n en rad olika teoretiska referensramar, dĂ€ribland hur kulturförĂ€ndringar inom organisationer kan implementeras. Ăven jĂ€mstĂ€lldhetsarbete och feministiska rörelser lyfts och som beskriver hur jĂ€mstĂ€lldhetsarbete i organisationer kan se ut och vilket motstĂ„nd det kan medföra, samt hur feministiska rörelser kan beskrivas som vĂ„gor. Slutligen lyfter vi i vĂ„r teoretiska referensram genus och könsmaktsperspektiv, som beskriver hur kön kan tillskrivas olika egenskaper, fĂ€rdigheter och yrken och som i sin tur kan leda till en maktobalans mellan kvinnor och mĂ€n. I studien har en kvalitativ forskningsmetod tillĂ€mpats för datainsamling genom att sex semistrukturerade intervjuer pĂ„ tvĂ„ skilda företag i Sverige genomförts. Av resultatet framgick att bĂ„da företagen i studien arbetat aktivt mot sexuella trakasserier genom att ha vidtagit Ă„tgĂ€rder i form av en Metoo-aktivitet pĂ„ ena företaget samt deltagande i ett branschsamarbete mot sexuella trakasserier pĂ„ det andra företaget. NĂ„got som tydligt framgick i resultatet var att samtliga respondenter upplevde en ökad medvetenhet kring sexuella trakasserier efter Metoo-uppropet och att Ă„tgĂ€rderna som gjorts fĂ„tt mestadels positiva reaktioner hos de anstĂ€llda och i princip inget motstĂ„nd. Enligt respondenterna pĂ„ ena företaget började en ny sund kultur byggas tack vare deras Metoo-aktivitet, medan respondenterna pĂ„ det andra företaget inte upplevde nĂ„gra mĂ€rkbara skillnader i kulturen dĂ„ de inte heller upplevt en hĂ„rd jargong innan Metoo. Vidare framgick av resultatet att det fanns en undran och oro över huruvida Metoo var en tillfĂ€llig vĂ„g som skulle falla i glömska eller en rörelse som Ă€r hĂ€r för att stanna. Diskussionen belyser hur Metoo pĂ„verkat respondenternas förhĂ„llningssĂ€tt till sexuella trakasserier. Ytterligare lyfts vikten av chefer och lednings behov av tydliga stĂ€llningstagande mot sexuella trakasserier för att förĂ€ndring ska kunna ske men ocksĂ„ problematiken som könsstereotyper speglar
Metoo - a driving force for change?
VĂ„r studie syftar till att undersöka hur tvĂ„ olika företag arbetat mot sexuella trakasserier efter Metoo-uppropet och om Metoo lett till eventuella förĂ€ndringar inom företagen gĂ€llande det förebyggande arbetet kring sexuella trakasserier. Bakgrunden till detta Ă€r det globala Metoo-upprop som startade under hösten 2017 och som bland annat ledde till en mĂ€ngd olika feministiska upprop i olika branscher som ville belysa sexuella trakasserier mot kvinnor pĂ„ arbetsplatser. Vi utgĂ„r frĂ„n en rad olika teoretiska referensramar, dĂ€ribland hur kulturförĂ€ndringar inom organisationer kan implementeras. Ăven jĂ€mstĂ€lldhetsarbete och feministiska rörelser lyfts och som beskriver hur jĂ€mstĂ€lldhetsarbete i organisationer kan se ut och vilket motstĂ„nd det kan medföra, samt hur feministiska rörelser kan beskrivas som vĂ„gor. Slutligen lyfter vi i vĂ„r teoretiska referensram genus och könsmaktsperspektiv, som beskriver hur kön kan tillskrivas olika egenskaper, fĂ€rdigheter och yrken och som i sin tur kan leda till en maktobalans mellan kvinnor och mĂ€n. I studien har en kvalitativ forskningsmetod tillĂ€mpats för datainsamling genom att sex semistrukturerade intervjuer pĂ„ tvĂ„ skilda företag i Sverige genomförts. Av resultatet framgick att bĂ„da företagen i studien arbetat aktivt mot sexuella trakasserier genom att ha vidtagit Ă„tgĂ€rder i form av en Metoo-aktivitet pĂ„ ena företaget samt deltagande i ett branschsamarbete mot sexuella trakasserier pĂ„ det andra företaget. NĂ„got som tydligt framgick i resultatet var att samtliga respondenter upplevde en ökad medvetenhet kring sexuella trakasserier efter Metoo-uppropet och att Ă„tgĂ€rderna som gjorts fĂ„tt mestadels positiva reaktioner hos de anstĂ€llda och i princip inget motstĂ„nd. Enligt respondenterna pĂ„ ena företaget började en ny sund kultur byggas tack vare deras Metoo-aktivitet, medan respondenterna pĂ„ det andra företaget inte upplevde nĂ„gra mĂ€rkbara skillnader i kulturen dĂ„ de inte heller upplevt en hĂ„rd jargong innan Metoo. Vidare framgick av resultatet att det fanns en undran och oro över huruvida Metoo var en tillfĂ€llig vĂ„g som skulle falla i glömska eller en rörelse som Ă€r hĂ€r för att stanna. Diskussionen belyser hur Metoo pĂ„verkat respondenternas förhĂ„llningssĂ€tt till sexuella trakasserier. Ytterligare lyfts vikten av chefer och lednings behov av tydliga stĂ€llningstagande mot sexuella trakasserier för att förĂ€ndring ska kunna ske men ocksĂ„ problematiken som könsstereotyper speglar
Understanding gender differences in availability, accessibility and use of climate information among smallholder farmers in Malawi
Smallholder farmers in the sub-Saharan Africa are vulnerable to climate variability and change, and are thus in need of adaptation. Access to climate information, such as weather forecasts, has been identified as a potential enabler for improved adaptation, but such access tends to be strongly gendered. This study uses qualitative and quantitative data to assess the availability, accessibility and use of climate information among smallholder sugarcane farmers in southern Malawi, disaggregating data according to gender, age, education level and landholding size. We found that radio is the most common, and preferred, means of accessing forecasts for men and women, but that women farmers also prefer to access forecasts through a knowledge broker. Those farmers with higher levels of education (mostly men) prefer to also obtain forecasts via internet and cell phone. Most farmers consider the forecasts reliable, timely and understandable â more so in the case of men than women. Understanding gendered preferences and barriers to climate information access is crucial for benefits of adaptation to be accessed equitably.Natural Environment Research Council (NERC) and the Department for International Development UK Government.https://www.tandfonline.com/loi/tcld20hj2020Geography, Geoinformatics and Meteorolog
Reflections on a key component of co-producing climate services : defining climate metrics from user needs
There is increasing recognition of the importance of co-producing climate services to bridge the current âusabilityâ gap in climate information for decision-making â yet understanding precisely how this should take place
is less well elaborated. One key stage of the co-production process involves identifying specifically which climate
metrics can usefully inform decisions â but methods that can be drawn upon to construct this information are
often overlooked. We discuss how the choice and application of four existing social science methods (interviewinformed role play workshop, open-ended interviews, prioritised surveys and enhanced surveys) arose out of, and
was in turn embedded within, a different epistemological approach characteristic of co-production to identify
decision-relevant climate metrics for the water and agriculture sectors in Malawi and Tanzania. In so doing, we
reflect on the evolution of our understanding of co-production as our assumptions were challenged, from the
expectation that we would be able to âobtainâ metrics from users, to a dynamic mutual definition based on better
understanding of the decision-making contexts. Such reflections inform emerging experiences of co-production of
climate services, as well as having implications for broader contexts beyond the climate change space in which
co-production is attempted to improve science-society interactions.https://www.elsevier.com/locate/cliserpm2021Geography, Geoinformatics and Meteorolog