15 research outputs found
Multiple Description H.264 Video Coding with Redundant Pictures
Multiple description coding (MDC) o®ers a competitive so- lution for video transmission over lossy packet networks, with a graceful degradation of the reproduced quality as the loss rate increases. This paper illustrates how redundant pictures, an error resilience tool included in H.264/AVC, can be employed in conjunction with multiple state video coding scheme, previously proposed in the literature. The proposed MDC solution is shown to provide superior perfor- mance to state-of-the-art techniques, in terms of improved average luma peak-signal-to-noise-ratio (PSNR), fewer tem- poral °uctuations in the picture quality, and improved ro- bustness to bad estimation of the loss probability in the network
Lähikuva lähiöstä! – Itä-Porin kulttuurikartoitus ja toimenpidesuunitelma
Itä-Porin kerrostalolähiöt ovat Porin suurin lähiöalue. Ne syntyivät kasvavan ja teollistuvan kaupungin tarpeisiin ja edustavat aikansa aluerakentamista. Asukkaat ja rakennuskanta ovat vuosien varrella ikääntyneet, mutta alueiden rauhallisuutta ja luontoa arvostetaan. Lähiöiden asukastoiminta on monipuolista, Itä-Porista löytyy myös vireää taidetoimintaa ja arvokasta rakennusperintöä. Turun yliopiston maisemantutkimus on tehnyt Itä-Porin lähiöiden laajan kulttuurikartoituksen, jossa kerättiin tietoa asukasryhmistä, toiminnasta, ympäristöstä ja tarpeista. Tulosten pohjalta tuotettiin yhdessä asukkaiden, taiteilijaryhmä T.E.H.D.A.S. ry:n ja kaupungin edustajien kanssa toimenpidesuunnitelma lähiöiden kehittämiseksi. Itä-Porin tulevaisuudelle on tärkeää, että lähiöitä kehitetään tasapuolisesti muun kaupungin kanssa. Tähän vaaditaan kaikkien osapuolten panostusta ja yhteistyötä.</p
Anläggning av avlopp i Sydvästra Finland : Utvidgningsområden och prioritering
Varsinais-Suomen ELY-keskus on tehnyt selvityksen Lounais-Suomen viemäröintialueiden laajentamisesta. Samalla priorisoitiin tärkeimmät toteutuskohteet. Työssä päivitettiin vanha, vuonna 2006 tehty, Varsinais-Suomen ja Satakunnan potentiaaliset viemäröintialueet selvitys.
Työssä tarkasteltiin nykyisten vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden ja muiden rakennettujen viemäriverkostojen ulkopuolisia alueita, joille viemäriverkko olisi mahdollista ulottaa. Tiettyjen kriteerien ja laskentaperusteiden perusteella on arvioitu, millä alueilla viemäröinti olisi kiinteistökohtaisiin järjestelmiin verrattuna kannattava vaihtoehto. Priorisoinnin avulla on saatu tärkeimmät viemäröintialueet nostettua kiireellisimmin toteutettaviksi.
Päivitetty selvitys toimii kunnille, maakuntien liitoille, vesihuoltolaitoksille ja Varsinais-Suomen ELY-keskukselle työkaluna mm. vesihuollon kehittämisessä, kaavoituksessa ja avustusten kohdentamisessa. Kyläyhteisöille ja haja-asutusalueiden asukkaille selvitys tarjoaa tietoa viemäröinnin kustannuksista ja eri jätevesien käsittelyvaihtoehdoista.
Selvitys ei ole toteutussitoumus eikä siinä oteta kantaa siihen, mikä taho viemäröinnin toteuttaa.ELY-centralen i Egentliga Finland har gjort en utredning av utvidgningen av avloppsområdena i Sydvästra Finland. Samtidigt prioriterades de områden där genomförandet av en utvidgning är viktigast. Arbetet är en uppdatering av den tidigare utredningen ”Potentiella områden för anläggning av avlopp i Egentliga Finland och Satakunta”, från 2006.
I arbetet granskades områden som ligger utanför vattentjänstverkens nuvarande verksamhetsområden och utanför övriga områden med avloppsnät, där det skulle vara möjligt att bygga ut avloppsnätet. Utifrån vissa kriterier och beräkningsgrunder har man gjort en bedömning av de områden där en anläggning av avlopp skulle vara lönsam i förhållande till fastighetsspecifika system. Genom prioritering har de viktigaste utvidgningsområdena, där genomförandet är som mest brådskande, lyfts fram.
Den uppdaterade utredningen fungerar som ett redskap för kommunerna, landskapsförbunden, vattentjänstverkena och ELY-centralen i Egentliga Finland när det gäller bl.a. utveckling av vattentjänster, planläggning och riktande av understöd. För bygemenskaper och invånare i glesbygden erbjuder utredningen information om kostnaderna för anläggning av avlopp och om alternativ för behandling av avloppsvatten av olika slag.
Utredningen är inte bindande vad gäller genomförandet och den tar inte ställning till vem som genomför anläggningen av avlopp
Päällysteen paikkausurakan kehittäminen konenäköä hyödyntäen: Pirkanmaan ELY-keskuksen paikkausurakan kehittämisen konenäköpilotti
Päällysteen paikkausurakan kehittäminen konenäköä hyödyntäen: Pirkanmaan ELY-keskuksen paikkausurakan kehittämisen konenäköpilotti
CODING TECHNIQUES IN MULTIVIEW VIDEO CODING AND JOINT MULTIVIEW VIDEO MODEL
Since early 2006, Joint Video Team has been devoting on the development of Multiview Video Coding (MVC) standard as an extension of H.264/AVC. This MVC standard has been finalized in 2008. During the standardization of MVC, there was also a project namely Joint Multiview Video Model (JMVM), which focused on the advanced coding tools that are potentially useful. Those coding tools adopted into JMVM, including illumination compensation and motion skip, have not been added into MVC specification. In this paper, coding techniques in MVC as well as the tools in JMVM are described and discussed, focusing on the coding efficiency
Utredningsplan för användning av näringsämnen vid Skärgårdshavets avrinningsområde
Ravinteiden käytön yleissuunnitelma Saaristomeren valuma-alueelle – hanke sai rahoituksensa Ympäristöministeriön Ravinteiden kierrätyksen edistämistä ja Saaristomeren tilan parantamista koskevasta ohjelmasta.
Hanke on toteutettu yhteistyössä Varsinais-Suomen ELY-keskuksen, MTK-Varsinais-Suomen, Biovakka Suomi Oy:n, Turun seudun puhdistamo Oy:n ja ympäristöministeriön kanssa. Suunnittelutyön on toteuttanut Sweco Ympäristö Oy ja Turun ammattikorkeakoulu.
Hankkeen tarkoituksena oli laatia kattava katsaus Saaristomeren valuma-alueella muodostuvista kierrätykseen kelpaavista orgaanisista ravinnejakeista ja niiden mahdollisesta käyttötarkoituksesta siten, että Varsinais-Suomesta voitaisiin saada ravinteiden suhteen omavarainen alue. Tarkastelun alla ovat olleet eläinten lanta, jätevedenpuhdistuslaitosten lietteet, maatalouden sivuvirrat, teollisuuden orgaaniset jätteet, ruovikoiden niittojätteet ja hoitokalastetut kalat. Hankkeessa on laadittu kolme osaraporttia ja osaraporteista on laadittu tämä julkaisu, joka toimii samalla hankkeen loppuraporttina.
Ensimmäisessä osaraportissa laadittiin orgaanisten ravinteiden muodostumisen sekä ravinteiden tarpeen ja levitysmahdollisuuksien perusteella ravinnekartat, joista selviävät ravinteiden yli- ja alijäämäalueet. Näiden perusteella määriteltiin yleiset toimenpide-ehdotukset ravinteiden kierrätyksen edistämiseksi. Alueille laadittiin lisäksi tarkemmat kierrätyksen toteuttamissuunnitelmat sekä yhdelle osa-alueelle yksityiskohtaisempi sijainninohjauspilotti.
Ravinteiden käytön yleissuunnitelma soveltuu aluesuunnittelun ja kaavoituksen tukemiseen, elinkeinojen sijainninohjaukseen ja alueellisen maatalouspolitiikan kehittämiseen.Projektet utredningsplan för användning av näringsämnen vid Skärgårdshavets avrinningsområden finansierades genom miljöministeriets program om främjande av återvinning av näringsämnen och förbättring av Skärgårdshavets tillstånd.
Projektet genomfördes i samarbete med NTM-centralen i Egentliga Finland, MTK (Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto) i Egentliga Finland, Biovakka Suomi Oy, Turun seudun puhdistamo Oy och miljöministeriet. Planeringsarbetet gjordes av Sweco Ympäristö Oy och Åbo yrkeshögskola.
Syftet med projektet var att utarbeta en omfattande översikt av för återvinning passliga organiska näringsfraktioner som bildas vid Skärgårdshavets avrinningsområden och deras eventuella användningsändamål så att Egentliga Finland kunde bli självförsörjande med tanke på näringsämnen. Man har undersökt stallgödsel, slam från avloppsreningsverk, jordbrukets sidoflöden, industriellt organiskt avfall, slåtterrester av vassrugg och fiskar från vårdfisket. Under projektets gång gjordes upp tre delrapporter och av delrapporterna utarbetades denna publikation som samtidigt tjänar som slutrapport för projektet.
I den första delrapporten gjordes på basis av var de organiska näringsämnen bildas samt var behoven och spridningsmöjligheterna av näringsämnen finns näringskartor som visar områden med över- och underskott av näringsämnen. På basis av dessa fastställdes allmänna åtgärdsförslag för att främja återvinning av näringsämnen. Dessutom utarbetade man närmare genomförandeplaner för återvinning samt för ett delområde ett mer detaljerat pilotprojekt för lokaliseringsstyrning.
Utredningsplanen för användning av näringsämnen lämpar sig som stöd för den fysiska planeringen och planläggningen, lokaliseringsstyrning av näringar och utveckling av den regionala jordbrukspolitiken