692 research outputs found
Snow surface albedo variation in the St. Elias mountains
Thesis (B.S.)--Massachusetts Institute of Technology, Dept. of Geology and Geophysics, 1964.MIT copy bound with: The bedrock geology of portions of the Winterville, Mooseleuk Lake, and Fish River Lake Quadrangles, Aroostook County, Maine / Jeffrey L. Friedberg and William M. Petersen. 1964.Includes bibliographical references (leaves 27-28).by David E. Saarela.B.S
The role of exchangeability in causal inference
The notion of exchangeability has been recognized in the causal inference
literature in various guises, but only rarely in the original Bayesian meaning
as a symmetry property between individual units in statistical inference. Since
the latter is a standard ingredient in Bayesian inference, we argue that in
Bayesian causal inference it is natural to link the causal model, including the
notion of confounding and definition of causal contrasts of interest, to the
concept of exchangeability. Here we relate the Bayesian notion of
exchangeability to alternative conditions for unconfounded inferences, commonly
stated using potential outcome variables, and define causal contrasts in the
presence of exchangeability in terms of limits of posterior predictive
expectations for further exchangeable units. We demonstrate that this reasoning
also carries over to longitudinal settings where parametric inferences are
susceptible to the so-called null paradox. We interpret the paradox in terms of
an exchangeability assumption made on too coarse a scale
Concentration Dependence of the Effective Mass of He-3 Atoms in He-3/He-4 Mixtures
Recent measurements by Yorozu et al. (S. Yorozu, H. Fukuyama, and H.
Ishimoto, Phys. Rev. B 48, 9660 (1993)) as well as by Simons and Mueller (R.
Simons and R. M. Mueller, Czhechoslowak Journal of Physics Suppl. 46, 201
(1976)) have determined the effective mass of He-3 atoms in a He-3/He-4 mixture
with great accuracy. We here report theoretical calculations for the dependence
of that effective mass on the He-3 concentration. Using correlated basis
functions perturbation theory to infinite order to compute effective
interactions in the appropriate channels, we obtain good agreement between
theory and experiment.Comment: 4 pages, 1 figur
Quantum sticking, scattering and transmission of 4He atoms from superfluid 4He surfaces
We develop a microscopic theory of the scattering, transmission, and sticking
of 4He atoms impinging on a superfluid 4He slab at near normal incidence, and
inelastic neutron scattering from the slab. The theory includes coupling
between different modes and allows for inelastic processes. We find a number of
essential aspects that must be observed in a physically meaningful and reliable
theory of atom transmission and scattering; all are connected with
multiparticle scattering, particularly the possibility of energy loss. These
processes are (a) the coupling to low-lying (surface) excitations
(ripplons/third sound) which is manifested in a finite imaginary part of the
self energy, and (b) the reduction of the strength of the excitation in the
maxon/roton region
Single Particle and Fermi Liquid Properties of He-3/--He-4 Mixtures: A Microscopic Analysis
We calculate microscopically the properties of the dilute He-3 component in a
He-3/--He-4 mixture. These depend on both, the dominant interaction between the
impurity atom and the background, and the Fermi liquid contribution due to the
interaction between the constituents of the He-3 component. We first calculate
the dynamic structure function of a He-3 impurity atom moving in He-3. From
that we obtain the excitation spectrum and the momentum dependent effective
mass. The pole strength of this excitation mode is strongly reduced from the
free particle value in agreement with experiments; part of the strength is
distributed over high frequency excitations. Above k > 1.7^{-1}$ the
motion of the impurity is damped due to the decay into a roton and a low energy
impurity mode. Next we determine the Fermi--Liquid interaction between He-4
atoms and calculate the pressure-- and concentration dependence of the
effective mass, magnetic susceptibility, and the He-3--He-3 scattering phase
shifts. The calculations are based on a dynamic theory that uses, as input,
effective interactions provided by the Fermi hypernetted--chain theory. The
relationship between both theories is discussed. Our theoretical effective
masses agree well with recent measurements by Yorozu et al. (Phys. Rev. B 48,
9660 (1993)) as well as those by R. Simons and R. M. Mueller (Czekoslowak
Journal of Physics Suppl. 46, 201 (1996)), but our analysis suggests a new
extrapolation to the zero-concentration limit. With that effective mass we also
find a good agreement with the measured Landau parameter F_0^a.Comment: 47 pages, 15 figure
Hole crystallization in semiconductors
When electrons in a solid are excited to a higher energy band they leave
behind a vacancy (hole) in the original band which behaves like a positively
charged particle. Here we predict that holes can spontaneously order into a
regular lattice in semiconductors with sufficiently flat valence bands. The
critical hole to electron effective mass ratio required for this phase
transition is found to be of the order of 80.Comment: accepted for publication in J. Phys. A: Math. Ge
Näkökulmia musiikilliseen improvisaatioon alakoulussa
Tiivistelmä. Kandidaatintutkielmani on narratiivinen kirjallisuuskatsaus improvisaatioon koulumaailmassa. Luovan musiikillisen toiminnan muotoja ovat esimerkiksi säveltäminen ja improvisaatio. Keskityn tutkielmassani improvisaatioon. Käytössä olevat lähteet ovat luontevasti rajanneet työn koskemaan alakoululaisia.
Tutkielman lähtökohtana on musiikillisen improvisaation mahdollisuudet ja haasteet musiikintunneilla. Etsin vastausta kysymykseen miksi pitäisi improvisoida sekä mitä lähtökohtia musiikinopettajan tulee huomioida improvisaation onnistumiseksi. Teoreettisena viitekehyksenä on luovuuden käsite. Käyn läpi luovuuden elementtejä, flow’n käsitettä, lyhyesti informaalia oppimista ja formaalia opetusta, sekä musiikin oppimisen prosessia.
Musiikillisen improvisaation käsite avautuu vastakkainasettelun kautta. Improvisoitu musiikki tarvitsee parikseen sävelletyn musiikin käsitteen. Käsittelen lyhyesti improvisaation osuutta länsimaisessa taidemusiikissa sekä jazz-musiikissa.
Lopuksi vielä katsaus artikkeleihin, joissa improvisaatio näyttäytyy koulukontekstissa. Mitä hyvää ja toisaalta mitä haasteita kouluissa on kohdattu? Pohdinta on yhteenveto oivalluksista, joita kirjallisuuteen tutustuminen on saanut aikaan. Harjoittelu, turvallinen ympäristö ja luovuuden edellytysten huomioiminen opetustyössä ovat musiikillisen improvisaation menestyksekkään harjoittamisen kulmakiviä
Luonto oppimisympäristönä: luonto-opetuksen järjestäminen alakoulussa
Tiivistelmä. Oppiminen voi tapahtua monissa eri paikoissa ja oppimisympäristöjen moninaisuudesta puhutaan yleisesti paljon. Siksi olisikin oleellista tutkia, mikä saa opettajat jäämään luokkaan, kun luonnonympäristöt tarjoavat itsessään aktiivisia oppimisympäristöjä opetukseen. Tämän vuoksi opettajan rooli luonto-opetuksessa on tulevaisuuden tärkeä tutkimuskohde. Valtaosa aiemmasta tutkimuksesta sijoittuu varhaiskasvatuksessa toteutettavaan luonto-opetukseen sekä pienten lasten luontosuhteen kehittämiseen, mutta tässä tutkielmassa pyrimme tuottamaan katsauksen siitä, mistä ulottuvuuksista alakoulun luonto-opetus koostuu ja miten sitä voidaan järjestää. Luonto itsessään ja oppiminen omien havaintojen ja konkreettisen tekemisen kautta on myös tärkeä osa omaa elämäämme, mikä vaikutti aiheen valintaan ja tutkimuskysymysten muotoutumiseen. Luonto-opetus on menetelmä, jota haluaisimme oppia paremmin ja harjoittaa omassa ammatissa.
Koimme oleelliseksi rajata tutkimuksen fokuksen luonnossa tapahtuvaan opetukseen ja sen järjestämiseen emmekä näin keskity rakennettuihin ympäristöihin, vaikka ne ovatkin oppimisympäristöinä tärkeitä. Emme myöskään keskity tutkimuksessamme Suomen alakoulujen sijainnillisiin eroihin, vaikka ne saattavatkin osaltaan vaikuttaa luonto-opetuksen järjestämisen helppouteen. Tutkielmamme teoreettinen viitekehys nojaa Palmerin (1998) puumalliin, sillä se korostaa ympäristökasvatuksen kokonaisvaltaista ymmärrystä ja siihen liittyviä taitoja. Sisällytimme luonto-opetuksen näkökulmaksi myös tutkivan oppimisen. Luonnonympäristöt sisältävät monenlaisia mahdollisuuksia havainnointiin, tutkimiseen sekä pitkiin opetuskokonaisuuksiin ja tutkivan oppimisen menetelmälle tällainen ympäristö on tuottoisa. Alakoulun luonto-opetuksesta on vielä suhteellisen vähän aikaisempaa tutkimusta verrattuna siihen, kuinka paljon siitä on mainintoja esimerkiksi uusimmassa Opetussuunnitelmassa. Etenkin Suomessa luonto-opetuksen kohdalla on selkeä tutkimuksellinen aukko. Tätä aihetta tutkimalla, voidaan parhaimmillaan vaikuttaa opettajien asenteisiin ja valmiuksiin järjestää opetusta luonnonympäristössä
- …