35 research outputs found
The Behaviour of Manganee and Cobalt in Hypoxic Fjord (Loch Etive, Scotland)
Measurements of dissolved and particulate manganese (Mn) and cobalt (Co) were made on samples collected during two seasons (November 1999 and April 2000) in the oxidising and hypoxic waters of Loch Etive, Scotland. Collection of samples was made using an Aqua Monitor that was mounted on Autosub, an autonomous underwater vehicle. In addition, an in-situ chemical analyser was developed and tested for the determination of dissolved Mn (Mna). Analysis of collected wĂÂŁter samples were undertaken in a clean room Class-100 laminar flow hood, and the data subjected to rigorous quality control. Due to the unique sampling technique the study presents high-resolution data not previously obtained. The results give evidence for the presence of localised variations within the general depth trend for Mn and Co. During both seasons the Mna concentrations in the oxidising surface waters (44.5 nM 'in November and 79.8 nM in April, respectively) were significantly lower than those recorded in the hypoxic bottom waters (120 nM in November and 358 nM in April, respectively). Results indicate that the high concentrations in deep-water were produced by a sedimentary source of Mna. Pronounced seasonal variability was observed in the Mny concentration, this being the result of increasing reducing conditions that favour Mn reduction. Particulate manganese concentrations (Mp) followed the same trend as that observed for Mna, i.e. increasing concentrations in deep waters. This trend is suggested to be the result of scavenging of Mnj. The dissolved Co (Coa) concentrations were higher than those recorded in the open ocean. Highest Coj concentrations were recorded in surface waters (81 - 288 pM in November and 71 - 246 pM in April, respectively), values decreasing with depth. In deep-water, low, stable concentrations were observed during both seasons. In surface waters, riverine inputs are expected to influence the concentrations while in deep-water the controlling mechanisms are suggested to be desorption from Mn-oxides and microbial oxidation. The study investigates the correlation between Co and Mn, arguing that in a hypoxic environment biogeochemical processes affect Mn and Co differently, resulting in a geochemical separation of these two elements.</p
Classifying Hateful and Offensive Language Across Datasets and Domains - A Comparison of Various Transformer-Based Models
Denne oppgaven utforsker kompatibiliteten mellom populĂŠre datamengder som inneholder stĂžtende sprĂ„k ved bruk av sprĂ„kmodeller forhĂ„ndstrente pĂ„ store skriftsamlinger. Ă
trene iterativt pÄ forskjellige datamengder viser seg Ä vÊre vanskelig pÄ grunn av at modeller glemmer tidligere kunnskap, mens sammenslÄing og stokking av datamengder gir resultater som kan sammenlignes med trening og testing av modeller pÄ data fra kun ett domene. Det er vanskelig Ä si om den gode ytelsen pÄ de sammenslÄtte datamengdene kommer av at modellene lÊrer Ä identifisere forskjellige datamengder, eller om definisjonene pÄ hatefullt og stÞtende sprÄk som blir brukt i de individuelle annoteringsmetodikkene faktisk er kompatible. Nylige modellers evne til Ä se forskjell pÄ hatefullt og stÞtende sprÄk i data fra bÄde ett og flere domener ble utforsket i to faser. Et fordypningsprosjekt ble fÞrst utfÞrt, hvor et system basert pÄ A Lite BERT (ALBERT) ble implementert til Ä skille stÞtende og normalt sprÄk for Ä teste effektene av Ä redusere minnebruken fra en nylig populÊr modell kalt Bidirectional Encoder Representations from Transformers (BERT). Deretter ble fem systemer implementert, hvor to var basert pÄ en modell som kan «huske» faktakunnskap. Denne modellen kalles Enhanced Representation through kNowledge IntEgration (ERNIE). De resterende tre var basert pÄ ALBERT. Eksperimenter ble utfÞrt pÄ tre datamengder, hvor alle annoteringsstrukturene ble synkronisert til tre kategorier: «Hateful», «Offensiv», eller «Neither» for Ä gjÞre kryssevaluering av modeller pÄ forskjellige datamengder mulig. Resultatene antyder at de faktaintegrerende modellene yter bedre enn modellene med relativt lavt minneforbruk pÄ data fra bÄde ett og flere domener. De forskjellige annoteringsstrukturenes kompatibilitet ble diskutert inngÄende med utgangspunkt i definisjonene som ble brukt i datamengdenes respektive artikler.
Automatisk oppdagelse av hatefullt sprÄk ved bruk av maskinlÊring er et viktig virkemiddel for Ä ha et sunt miljÞ pÄ sosiale medier. Det er problematisk at det ikke finnes noe felles definisjon pÄ hatefullt og stÞtende sprÄk, og temaets subjektive natur gjÞr det vanskelig Ä lage datamengder uten logiske brister mellom annoteringer og definisjoner. Varierende metodikker i bruk nÄr datamengder settes sammen og trender pÄ sosiale medier i konstant endring introduserer tematiske forskjeller mellom datamengder. Hvis mÄlet er Ä kontinuerlig ha en god modell for praktisk bruk, sÄ kan det vÊre at en kombinasjon av flere datamengder er nÞdvendig for Ä fÄ nok kunnskap om subtile trekk som gjÞr et innlegg pÄ sosiale medier hatefullt
Politisk lederskap og rasjonalitet : en teoretisk drĂžfting
Politisk lederskap og rasjonalitet. En teoretisk drĂžfting
Sammendrag
Det forventes gjerne at politiske ledere i demokratiske samfunn fatter beslutninger som mĂžter visse standarder for legitimitet. At politiske lederes beslutninger bĂžr vĂŠre veloverveide og rasjonelle skaper vanligvis heller ikke diskusjon. Hva legitime og rasjonelle beslutninger egentlig innebĂŠrer er det imidlertid mindre enighet om. Med utgangspunkt i rasjonell beslutningsteori diskuterer denne oppgaven politiske lederes muligheter til Ă„ ta gode, eller legitime beslutninger.
Jeg anvender to beslutningsteoretiske hovedretninger. Den ene retningen kan benevnes kommunikativ rasjonalitet, den andre retningen kan benevnes strategisk rasjonalitet. I de siste ti til femten Ärene har det pÄgÄtt en debatt mellom disse to rasjonalitetsskolene. De to rasjonelle beslutningsperspektivene har forskjellige innfallsvinkler til begrepet rasjonalitet. Debatten mellom de to handler i hovedsak om Ä vÊre forstÄelsesorientert og nÄ beslutningsutfall som bygger pÄ konsensus, versus aktÞrer som er resultatorienterte, og som har som mÄl Ä fÄ gjennomslag for sine interesser gjennom et beslutningsutfall i form av et kompromiss.
FremgangsmÄten i denne oppgaven er i utgangspunktet Ä anvende prinsipielle trekk fra de to forskjellige beslutningsteoriene for Ä si noe om, eller diskutere hvorvidt, politiske ledere kan ta legitime beslutninger pÄ grunnlag av hovedpremissene i én av teoriene. PÄ denne mÄten hÄper jeg Ä gripe tak i den pÄgÄende debatten. Jeg forsÞker Ä evaluere om vi kun trenger én av rasjonalitetstypene for Ä belyse legitime beslutningssituasjoner, eller om vi trenger begge rasjonalitetstypene.
SpÞrsmÄlet denne oppgaven sÞker svar pÄ er med andre ord: Kan politiske ledere ta legitime beslutninger pÄ grunnlag av én rasjonalitetstype? For Ä besvare problemstillingen vil det vÊre nÞdvendig Ä utvikle et rammeverk som kan anvendes i diskusjonen om de to rasjonalitetstypene. Det sÞkes derfor ogsÄ svar pÄ fÞlgende spÞrsmÄl: Hvilke prinsipper for ledelse bÞr den politiske ledelsen etterstrebe for at den skal kunne treffe legitime beslutninger?
En viktig del av avhandlingen er med andre ord Ä typologisere verdier og karakteregenskaper som bÞr etterstrebes, dersom det politiske lederskapet skal kunne fatte gode eller legitime beslutninger. Jeg avgrenser spÞrsmÄlet til Ä gjelde fire forskjellige ledelsesprinsipper. Det legges derfor vekt pÄ fÞlgende prinsipper: den politiske ledelsens autoritet, den politiske ledelsens anvendelse av motivasjonssystemer, ledelsens kognitive ressurser og de politiske ledernes personlige kvaliteter. Ledelsesprinsippene er primÊrt et ideal politiske ledere bÞr etterstrebe for Ä foreta gode beslutninger. Det er imidlertid ikke slik at beslutninger fattet med utgangspunkt i dette idealet med nÞdvendighet vil vÊre legitime.
Jeg drar nytte av det sÄkalte prinsipal-agent perspektivet for Ä underbygge de fire ledelsesprinsippene. Det er forÞvrig ikke oppgavens mÄl Ä teste forskjellige ledelseshypoteser knyttet opp til kommunikativ eller strategisk rasjonalitet. Oppgaven har med andre ord ikke til hensikt Ä foreta en empirisk prÞving, og det er derfor vanskelig Ä trekke generaliserbare konklusjoner. Oppgaven er en teoretisk drÞfting hvor hensikten er Ä se om hovedpremissene i de to rasjonalitetsteoriene lar seg forene med den standard de fire ledelsesprinsippene setter.
Politisk lederskap sett i lys av de to rasjonalitetsperspektivene peker pÄ fÞlgende konklusjon: Det vil vÊre nÞdvendig med begge rasjonalitetstypene dersom politiske ledere Þnsker Ä skape legitime beslutninger ved Ä etterstrebe de fire etablerte ledelsesprinsippene. Anvendelsen av de to rasjonelle beslutningsperspektivene er situasjonsbestemte; de er med andre ord komplementÊre og ikke motstridende, slik debatten kan ha gitt inntrykk av. Politiske ledere kan ta legitime beslutninger pÄ grunnlag av kommunikativ rasjonalitet. Det vil imidlertid oppstÄ beslutningssituasjoner, eller forhandlingssituasjoner, hvor den forstÄelsesorienterte innstillingen som dette beslutningsperspektivet betoner, vil komme til kort. Sagt pÄ en annen mÄte vil det oppstÄ situasjoner hvor det er nÞdvendig at politiske ledere er resultatorienterte; situasjoner hvor det ikke skaper legitimitetsproblemer at disse lederne er strategiske og nyttemaksimerende
MÄste Per Stenyxa identifieras? : Om förhistorien i lÄgstadiets lÀroböcker
Vad Ă€r det för bild som via lĂ€romedlen i skolorna förmedlas om vĂ„rt förfluma? Vilka uppfatmingar om förhistoriska mĂ€nniskor fĂ„r eleverna med sig frĂ„n skolan? Vilka syften har vi med historieundervisningen egentligen? Dessa och liknande frĂ„gor Ă€r svĂ„ra att besvara entydigt. De övergripande och allmĂ€nna riktlinjerna som lĂ€roplanen ger uttryck för, ska översĂ€ttas till en praktisk kunskapsnivĂ„ i lĂ€romedlen. HĂ€r rĂ„der ett vĂ€lkĂ€nt glapp. LĂ€romedlens utformning och innehĂ„ll korresponderar inte med lĂ€roplanens grundlĂ€ggande mĂ„lsĂ€ttning. Givetvis finns det ytterst fĂ„ lĂ€romedel som uttrycker uppfattningar som gĂ„r stick i stĂ€v med lĂ€roplansintentionerna, men detta Ă€r inte tillrĂ€ckligt. En undvikande av vissa pĂ„stĂ„enden eller ett överhoppande av svĂ„ra och komplicerade hĂ€ndelseförlopp löser inte problemet. Resultatet blir istĂ€llet en torftighet i texterna som !itĂ„r i bjĂ€rt kontrast till lĂ€roplanens önskade fönnedlingsinnehĂ„ll. Det Ă€r svĂ„rt att förena det objektivt sakliga och vetenskapligt korrekta innehĂ„llet i lĂ€romedlen med ett levandegörande av stoffot. I den hĂ€r artikeln vill jag nĂ€rmare gĂ„ in pĂ„ varför det Ă€r sĂ„ och samtidigt försöka visa hur lĂ€romedlen har förĂ€ndrats under 1900-talet. Eftersom jag Ă€r arkeolog, kommer exemplifieringarna uteslutande att hĂ€mtas frĂ„n skolböckernas avsnitt om förhistorien. Till vissa delar bygger de följande resonemangen pĂ„ en tidigare utgiven rapport: STENĂ
LDERSLIV - en undersökning av grundskoleelevers uppfattningar om förhistorien. 1985.Tidskriften Kronos: historia i skola och samhÀlle gavs ut vid Linköpings univeristet mellan Ären 1988-1991.</p
Lederlegitimitet : en eksplorativ studie
I avhandlingen drÞftes lederlegitimitet. Forhold som kan bidra til lederlegitimitet er blant annet lederens personlige egenskaper, fagkompetanse, anvendelse av belÞnningssystemer og bruk av regler. I avhandlingen utforskes det om regler og lederens bruk av dem pÄvirker medarbeideres reaksjoner og dermed virker pÄ lederens legitimitet. Fire substansielle regelomrÄder studeres: medvirkningsregler, etiske regler, overordnede lover, regler og avtaler samt helse-, miljÞ- og sikkerhetsregler. Data er hentet gjennom en spÞrreundersÞkelse til medarbeidere ved Rikshospitalet Universitetsklinikk og Haukeland Universitetssykehus. Hovedanalysen undersÞker i hvilken grad medarbeiderreaksjoner skiller seg fra hverandre i lys av regler og lederens bruk av dem. Hovedfunnene er for det fÞrste at bÄde eksistensen og bruk av regler ser ut til Ä vÊre viktig for lederlegitimiteten. For det andre viser avhandlingen at regler skaper positiv oppslutning om lederens utÞvelse av ledelse, spesielt dersom medarbeidere selv opplever Ä bidra til mÄlene. Lederlegitimitet i lys av regler er altsÄ et flerdimensjonalt fenomen. Det er generert hypoteser om funnene
MÄste Per Stenyxa identifieras? : Om förhistorien i lÄgstadiets lÀroböcker
Vad Ă€r det för bild som via lĂ€romedlen i skolorna förmedlas om vĂ„rt förfluma? Vilka uppfatmingar om förhistoriska mĂ€nniskor fĂ„r eleverna med sig frĂ„n skolan? Vilka syften har vi med historieundervisningen egentligen? Dessa och liknande frĂ„gor Ă€r svĂ„ra att besvara entydigt. De övergripande och allmĂ€nna riktlinjerna som lĂ€roplanen ger uttryck för, ska översĂ€ttas till en praktisk kunskapsnivĂ„ i lĂ€romedlen. HĂ€r rĂ„der ett vĂ€lkĂ€nt glapp. LĂ€romedlens utformning och innehĂ„ll korresponderar inte med lĂ€roplanens grundlĂ€ggande mĂ„lsĂ€ttning. Givetvis finns det ytterst fĂ„ lĂ€romedel som uttrycker uppfattningar som gĂ„r stick i stĂ€v med lĂ€roplansintentionerna, men detta Ă€r inte tillrĂ€ckligt. En undvikande av vissa pĂ„stĂ„enden eller ett överhoppande av svĂ„ra och komplicerade hĂ€ndelseförlopp löser inte problemet. Resultatet blir istĂ€llet en torftighet i texterna som !itĂ„r i bjĂ€rt kontrast till lĂ€roplanens önskade fönnedlingsinnehĂ„ll. Det Ă€r svĂ„rt att förena det objektivt sakliga och vetenskapligt korrekta innehĂ„llet i lĂ€romedlen med ett levandegörande av stoffot. I den hĂ€r artikeln vill jag nĂ€rmare gĂ„ in pĂ„ varför det Ă€r sĂ„ och samtidigt försöka visa hur lĂ€romedlen har förĂ€ndrats under 1900-talet. Eftersom jag Ă€r arkeolog, kommer exemplifieringarna uteslutande att hĂ€mtas frĂ„n skolböckernas avsnitt om förhistorien. Till vissa delar bygger de följande resonemangen pĂ„ en tidigare utgiven rapport: STENĂ
LDERSLIV - en undersökning av grundskoleelevers uppfattningar om förhistorien. 1985.Tidskriften Kronos: historia i skola och samhÀlle gavs ut vid Linköpings univeristet mellan Ären 1988-1991.</p