341 research outputs found
ElÀintuotantoketjun tasapainoinen kehittÀminen
KotielÀintuotanto on Suomen maatalouden tÀrkein alue. Luontaisimmat edellytykset siinÀ on maidontuotannolla. Tuotantoon kohdistuu elintarvikekaupan aiheuttamia kustannuspaineita. NiinpÀ tiloilla on lisÀttÀvÀ tehokkuutta ja yksikkökokoa jatkuvasti. Samalla tÀytyy huolehtia elÀinten terveydestÀ ja hyvinvoinnista sekÀ ympÀristön laadusta.vo
Maatiais- ja yorkshiresikojen lihaprosentin, kasvunopeuden ja lihan laadun perinnölliset tunnusluvut
Sikojen tĂ€rkeimmĂ€t valintatavoitteet kantakokeessa ovat olleet kasvunopeus, rehunmuuntosuhde, liha-% ja kyljysselĂ€stĂ€ mitattu punaisen lihan laatu (loppu-pH ja vĂ€ri). Punaisen lihan laatu onepĂ€suotuisasti korreloitunut muihin valittaviin ominaisuuksiin, ja sen osalta tavoitteena onaikaisemmin ollut pitÀÀ laatu ennallaan muita ominaisuuksia parannettaessa. KyljysselĂ€n lihan laadunseuranta ei vĂ€lttĂ€mĂ€ttĂ€ takaa sian muiden lihasten laadun sĂ€ilymistĂ€ muuttumattomana. Siksi kinkuneri lihasten laatua selvitettiin vuonna 1999 tuhannen sian otoksella. Tulosten perusteella sisĂ€paistinlaatu (semimembranosus) pÀÀtettiin ottaa mukaan kantakoeindeksiin vuonna 2000. SekĂ€ kyljyksen ettĂ€kinkun laadun suhteen tavoitteeksi otettiin loppu-pH-arvon nostaminen ja vĂ€rin tummentaminen.Koska lihan laadun periytymisasteet ovat matalia, olivat vuoden 1999 pienestĂ€ aineistosta estimoitujengeneettisten korrelaatioiden keskivirheet suuria. TĂ€ssĂ€ tutkimuksessa oli tavoitteena laskea luotettavatestimaatit kansalliseen sikojen jalostusarvostelulaskentaan kĂ€yttĂ€en hyvĂ€ksi kantakoetoiminnassavuodesta 2000 vuoden 2003 loppuun asti kertynyttĂ€ suurempaa aineistoaAineisto saatiin Suomen KotielĂ€injalostus Osuuskunnalta (SKJO) ja se sisĂ€lsi havainnot yhteensĂ€7685 yorkshire- ja 7467 maatiaissiasta. NĂ€ille liitettiin sukulaisuustiedot. Tutkitut ominaisuudet olivatkeskimÀÀrĂ€inen kasvunopeus 30 kg -100 kg, lihaprosentti, lihan vĂ€ri (L* vaaleus, a* punaisuus ja b*keltaisuus) ja loppu-pH mitattuna sekĂ€ kyljysselĂ€stĂ€ ettĂ€ kinkun sisĂ€paistista. Rodut analysoitiinerikseen monenominaisuuden elĂ€inmallilla kĂ€yttĂ€en DMU-ohjelmistoa. Laatuominaisuuksientilastollisessa mallissa oli kiinteinĂ€ tekijöinĂ€ sukupuoli, ikĂ€ kokeen alussa, viive teurastuksestaleikkuuseen ja satunnaisina tekijöinĂ€ elĂ€imen additiivinen geneettinen vaikutus, pahnue, teurastuserĂ€(samalta asemalta samana pĂ€ivĂ€nĂ€ teurastamoon lĂ€hetettyt siat) ja satunnainen jÀÀnnöstermi.Kasvunopeuden ja liha-% mallissa malli oli muutoin samanlainen, mutta teurastuserĂ€n sijasta olikasvatuserĂ€ kiinteĂ€nĂ€ tekijĂ€nĂ€ ja viive oli jĂ€tetty pois.Periytymisasteet vaihtelivat 0,33 â 0,39 kasvunopeudessa, 0,39 â 0,47 lihaprosentissa, 0,12 â 0,20pH:ssa, 0,10 â 0,32 vaaleudessa ja 0,26 â 0,43 punaisuudessa. Geneettiset korrelaatiot kasvunopeudenja lihanlaatuominaisuuksien vĂ€lillĂ€ olivat useimmissa tapauksissa matalia (alle 0,15). Sen sijaangeneettiset korrelaatiot lihaprosentin ja lihan laadun (erityisesti sisĂ€paistin laadun) vĂ€lillĂ€ olivatkorkeampia ja epĂ€suotuisia. KyljysselĂ€stĂ€ ja sisĂ€paistista mitattujen samojen lihanlaatuominaisuuksiengeneettiset korrelaatiot olivat korkeita, mutta kuitenkin selvĂ€sti alle yhden, eli pelkĂ€n kyljysselĂ€nsisĂ€llyttĂ€minen valintaohjelmaan ei takaa hyvÀÀ kinkun laatua. Johtuen epĂ€suotuisasta korrelaatiostataloudellisesti tĂ€rkeĂ€n lihaprosentin ja lihan laadun vĂ€lillĂ€, on lihan laatu sĂ€ilytettĂ€vĂ€jalostustavoitteissa. Korrelaatio ei kuitenkaan ole niin voimakas, etteikö oikealla tavoitteidenasettelulla liha-% voida parantaa laadun siitĂ€ kĂ€rsimĂ€ttĂ€.TĂ€ssĂ€ tutkimuksessa estimoituja perinnöllisiĂ€ tunnuslukuja kĂ€ytetÀÀn hyvĂ€ksi kansallisessasikojen jalostusarvojen laskennassa. Lihan laadun valinnan tehostamisen jĂ€lkeen lasketut geneettisettrendit osoittavat, ettĂ€ lihan laatu on muuttunut toivottuun suuntaan
Breed differences of heritable behaviour traits in cats
Cat domestication and selective breeding have resulted in tens of breeds with major morphological differences. These breeds may also show distinctive behaviour differences; which, however, have been poorly studied. To improve the understanding of feline behaviour, we examined whether behavioural differences exist among cat breeds and whether behaviour is heritable. For these aims, we utilized our extensive health and behaviour questionnaire directed to cat owners and collected a survey data of 5726 cats. Firstly, for studying breed differences, we utilized logistic regression models with multiple environmental factors and discovered behaviour differences in 19 breeds and breed groups in ten different behaviour traits. Secondly, the studied cat breeds grouped into four clusters, with the Turkish Van and Angora cats alone forming one of them. These findings indicate that cat breeds have diverged not only morphologically but also behaviourally. Thirdly, we estimated heritability in three breeds and obtained moderate heritability estimates in seven studied traits, varying from 0.4 to 0.53, as well as phenotypic and genetic correlations for several trait pairs. Our results show that it is possible to partition the observed variation in behaviour traits into genetic and environmental components, and that substantial genetic variation exists within breed populations.Peer reviewe
- âŠ