58 research outputs found
Sykepleierstudentenes vei mot informasjonskompetanse
Bakgrunn: Informasjonskompetanse
er en forutsetning for å innhente og
bruke forskningslitteratur. Tidligere
forskning viser at denne kompetansen
er lav blant sykepleierstudenter.
For å styrke ferdighetene i å søke og
bruke informasjon fra databaser hos
studenter i bachelorutdanningen,
utviklet og gjennomførte vi et undervisningsprogram
som gikk over alle
tre studieårene. I denne artikkelen
rapporterer vi funn fra evalueringen
etter det første studieåret.
Hensikt: Å beskrive hvordan studentene
vurderte utviklingen av 1)
egen informasjonskompetanse, med
særlig vekt på endringer i bruk av
databaser og internett, 2) egne ferdigheter
i søketeknikk, og 3) om programmet
hadde betydning for deres
læringsutbytte.
Metode: En pretest–posttest, éngruppedesign
ble anvendt. Data fra
en studentklasse (n=249) ble samlet
inn ved bruk av to spørreskjemaer,
ett ved begynnelsen av første studieår
og ett ved slutten av året.
Resultater: Funnene viser at til tross
for at studentene rapporterte forbedring
i ferdighetene i å finne artikler
i bibliotekets databaser ved slutten
av første studieår, manglet fortsatt
mange kunnskap i grunnleggende
søketeknikker. Studentene oppga
også høyere bruk og større læringsutbytte
av internett enn av bibliotekets
databaser.
Konklusjon: Studien indikerer at
systematisk opplæring kan medvirke
til økt informasjonskompetanse.
Det er imidlertid behov for
å utvikle ulike strategier på dette
område og undersøke hvilke som
gir best effekt.Background: Information literacy
includes being able to find and use
research articles. Earlier research
shows that pre-registration nursing
students are not sufficiently competent
in this area. Therefore, we
developed and implemented a curriculum-
integrated three-year program
to improve their information
competency. This article reports on
the findings after the first year of the
program.
Purpose: To describe how the students
evaluated the development of:
1) their information literacy, especially
the use of bibliographic databases
and the internet; 2) their skills in
search techniques; and 3) whether
the program influenced their learning
outcome.
Method: a pre-test – post-test one
group design was employed. Data
was collected from a class of students
(n=249) using two questionnaires;
one administered at the
beginning and one at the end of the
first year in the Bachelor program.
Results: Findings show that although
an improvement occurred
in the students’ skill in finding
articles in bibliographic databases,
many of them lacked knowledge of
important search techniques. The
students’ also reported more frequent
use of and a greater learning
outcome from the internet than
from bibliographic databases.
Conclusion: The study indicates that
systematic instruction can improve
information literacy. It is, however,
necessary to develop several different
strategies to this end and to investigate
which gives the best result.
Keywords: survey, information literacy,
undergraduate nursing education,
curriculum, collaboration
User experiences with editorial control in online newspaper comment fields
This article investigates user experiences with editorial control in online newspaper comment fields following the public backlash against online comments after the 2011 terror attacks in Norway. We analyze data from a survey of online news consumers focusing on experiences and attitudes towards editorial control set against a spectrum between “interventionist” and “noninterventionist” positions. Results indicate that interventionist respondents rate the quality of online comments as poor, whereas noninterventionist respondents have most often experienced being the target of editorial control measures and feel that editorial control has intensified after the terror attacks. We conclude that newspapers should pay attention to the different needs of participants when devising strategies for editorial control. Media professionals should also consider changes to increase the transparency of moderation practices
Kinned to be Norwegian : transnational adoptees' positioning in relation to whiteness and the negotiation of nationhood
Author's accepted version (postprint).This is an Accepted Manuscript of an article published by John Wiley & Sons Ltd in Nations and Nationalism on 13 April 2019.Available online: https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/nana.12525acceptedVersio
Personal factors associated with health-related quality of life in persons with morbid obesity on treatment waiting lists in Norway
Purpose To explore relationships of socio-demographic
variables, health behaviours, environmental characteristics
and personal factors, with physical and mental health
variables in persons with morbid obesity, and to compare
their health-related quality of life (HRQoL) scores with
scores from the general population.
Methods A cross-sectional correlation study design was
used. Data were collected by self-reported questionnaire
from adult patients within the first 2 days of commencement
of a mandatory educational course. Of 185 course
attendees, 142 (76.8%) volunteered to participate in the
study. Valid responses on all items were recorded for 128
participants. HRQoL was measured with the Short Form
12v2 from which physical (PCS) and mental component
summary (MCS) scores were computed. Other standardized
instruments measured regular physical activity, social
support, self-esteem, sense of coherence, self-efficacy and
coping style.
Results Respondents scored lower on all the HRQoL subdomains
compared with norms. Linear regression analyses
showed that personal factors that included self-esteem,
self-efficacy, sense of coherence and coping style
explained 3.6% of the variance in PCS scores and 41.6% in
MCS scores.
Conclusion Personal factors such as self-esteem, sense of
coherence and a high approaching coping style are strongly
related to mental health in obese persons
“Soft” policing at hot spots—do police community support officers work? A randomized controlled trial
Team talk and team activity in simulated medical emergencies: a discourse analytical approach
From speaking truth to power to speaking power’s truth: Transnational judicial activism in an increasingly illiberal world
Sykepleierstudentenes vei mot informasjonskompetanse
Bakgrunn: Informasjonskompetanse
er en forutsetning for å innhente og
bruke forskningslitteratur. Tidligere
forskning viser at denne kompetansen
er lav blant sykepleierstudenter.
For å styrke ferdighetene i å søke og
bruke informasjon fra databaser hos
studenter i bachelorutdanningen,
utviklet og gjennomførte vi et undervisningsprogram
som gikk over alle
tre studieårene. I denne artikkelen
rapporterer vi funn fra evalueringen
etter det første studieåret.
Hensikt: Å beskrive hvordan studentene
vurderte utviklingen av 1)
egen informasjonskompetanse, med
særlig vekt på endringer i bruk av
databaser og internett, 2) egne ferdigheter
i søketeknikk, og 3) om programmet
hadde betydning for deres
læringsutbytte.
Metode: En pretest–posttest, éngruppedesign
ble anvendt. Data fra
en studentklasse (n=249) ble samlet
inn ved bruk av to spørreskjemaer,
ett ved begynnelsen av første studieår
og ett ved slutten av året.
Resultater: Funnene viser at til tross
for at studentene rapporterte forbedring
i ferdighetene i å finne artikler
i bibliotekets databaser ved slutten
av første studieår, manglet fortsatt
mange kunnskap i grunnleggende
søketeknikker. Studentene oppga
også høyere bruk og større læringsutbytte
av internett enn av bibliotekets
databaser.
Konklusjon: Studien indikerer at
systematisk opplæring kan medvirke
til økt informasjonskompetanse.
Det er imidlertid behov for
å utvikle ulike strategier på dette
område og undersøke hvilke som
gir best effekt
- …