16 research outputs found
Ăber die Verwendung organischer SĂ€uren zur FĂ€llung und Trennung des Thordioxyds von Cer=, Lanthan= und Didymoxyd
n/
âIt Is so Broad; It Is so Substantialâ : A Phenomenographical Study of Teachersâ Perceptions of Their Work with Bilingual Students with Developmental Language Disorder
Studiens syfte Àr att ge en bild av grundskollÀrares uppfattningar av deras arbete med flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. UtgÄngspunkten i studien Àr frÄgestÀllningarna: Hur uppfattar grundskollÀrare begreppen sprÄkstörning och flersprÄkighet? Vilka kunskaper och resurser uppfattar grundskollÀrare att de behöver för att kunna tillgodose flersprÄkiga elever med sprÄkstörning i undervisningen? Hur uppfattar grundskollÀrare att de anpassar sin undervisning sÄ att flersprÄkiga elever med sprÄkstörning tillgodoses i undervisningen? Studien utgick frÄn ett sociokulturellt perspektiv. I studien anvÀndes en kvalitativ, fenomenografisk metodansats. Datainsamlingen bestod av fenomenografiska intervjuer med Ätta grundskollÀrare med erfarenhet av att undervisa flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. I resultatet presenterades de kategorier som utgör den fenomenografiska metodansatsens utfallsram. SprÄkstörning uppfattades i uttalanden om impressiva och expressiva svÄrigheter, talsvÄrigheter, komorbiditet, att diagnosen Àr icke-sprÄkspecifik samt att den upplevs som relativt ny och svÄrtolkad berördes ocksÄ. FlersprÄkighet uppfattades utifrÄn att det rör flera aktiva sprÄk, behÀrskning av flera sprÄk och att det ses som en vÀrdefull resurs, kopplat till vÀrderingar. Informanterna uppfattar ett behov av kunskaper inom sprÄkstörning, flersprÄkighet och andrasprÄksinlÀrning, Àmnen och strategier, IKT och hjÀlpmedel, relationer samt test- och kartlÀggningsmaterial. LikvÀl uppfattades ett behov av personella och materiella resurser, flersprÄkigt stöd, SVA-satsningar samt anpassade lokaler. Multimodalt lÀrande, ord- och begreppsförklaringar, kollaborativt lÀrande, hjÀlpmedel, förenklingar, rutiner samt grupperingar uppfattades som viktiga anpassningar för att tillgodose flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. Resultatet tyder pÄ att informanterna uppfattade sprÄkstörning som svÄrdefinierat och nÄgot som ger problem inom olika sprÄkliga domÀner. Informanternas uppfattningar av undervisningen av flersprÄkiga elever med sprÄkstörning Àr förenliga med ett sociokulturellt perspektiv pÄ lÀrande samt att kunskaper inom en rad omrÄden och kompetenta resurser ses som viktiga för lÀrares arbete. Kunskap om sprÄkstörning i kombination med flersprÄkighet utgör förutsÀttningar om lÀrare ska kunna göra anpassningar som stöttar flersprÄkiga elever med sprÄkstörning i sin sprÄk- och kunskapsutveckling
âIt Is so Broad; It Is so Substantialâ : A Phenomenographical Study of Teachersâ Perceptions of Their Work with Bilingual Students with Developmental Language Disorder
Studiens syfte Àr att ge en bild av grundskollÀrares uppfattningar av deras arbete med flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. UtgÄngspunkten i studien Àr frÄgestÀllningarna: Hur uppfattar grundskollÀrare begreppen sprÄkstörning och flersprÄkighet? Vilka kunskaper och resurser uppfattar grundskollÀrare att de behöver för att kunna tillgodose flersprÄkiga elever med sprÄkstörning i undervisningen? Hur uppfattar grundskollÀrare att de anpassar sin undervisning sÄ att flersprÄkiga elever med sprÄkstörning tillgodoses i undervisningen? Studien utgick frÄn ett sociokulturellt perspektiv. I studien anvÀndes en kvalitativ, fenomenografisk metodansats. Datainsamlingen bestod av fenomenografiska intervjuer med Ätta grundskollÀrare med erfarenhet av att undervisa flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. I resultatet presenterades de kategorier som utgör den fenomenografiska metodansatsens utfallsram. SprÄkstörning uppfattades i uttalanden om impressiva och expressiva svÄrigheter, talsvÄrigheter, komorbiditet, att diagnosen Àr icke-sprÄkspecifik samt att den upplevs som relativt ny och svÄrtolkad berördes ocksÄ. FlersprÄkighet uppfattades utifrÄn att det rör flera aktiva sprÄk, behÀrskning av flera sprÄk och att det ses som en vÀrdefull resurs, kopplat till vÀrderingar. Informanterna uppfattar ett behov av kunskaper inom sprÄkstörning, flersprÄkighet och andrasprÄksinlÀrning, Àmnen och strategier, IKT och hjÀlpmedel, relationer samt test- och kartlÀggningsmaterial. LikvÀl uppfattades ett behov av personella och materiella resurser, flersprÄkigt stöd, SVA-satsningar samt anpassade lokaler. Multimodalt lÀrande, ord- och begreppsförklaringar, kollaborativt lÀrande, hjÀlpmedel, förenklingar, rutiner samt grupperingar uppfattades som viktiga anpassningar för att tillgodose flersprÄkiga elever med sprÄkstörning. Resultatet tyder pÄ att informanterna uppfattade sprÄkstörning som svÄrdefinierat och nÄgot som ger problem inom olika sprÄkliga domÀner. Informanternas uppfattningar av undervisningen av flersprÄkiga elever med sprÄkstörning Àr förenliga med ett sociokulturellt perspektiv pÄ lÀrande samt att kunskaper inom en rad omrÄden och kompetenta resurser ses som viktiga för lÀrares arbete. Kunskap om sprÄkstörning i kombination med flersprÄkighet utgör förutsÀttningar om lÀrare ska kunna göra anpassningar som stöttar flersprÄkiga elever med sprÄkstörning i sin sprÄk- och kunskapsutveckling