224 research outputs found
Transmissió intergeneracional del català i característiques sociodemogràfiques dels progenitors
L'article analitza les diferències en l'ús intergeneracional del català que declaren els estudiants universitaris de Barcelona, València i Palma. Les respostes al qüestionari sociolingüístic posen de manifest diferències notables entre els territoris, que mostren una vitalitat demolingüística dispar. També, però, alguna semblança positiva, com ara un cert poder d'atracció del català que podria ser indici d'una tímida reversió del canvi lingüístic en favor del català fins i tot allà on la tendència a la substitució pel castellà pot semblar, a la llum de la davallada en la transmissió intergeneracional, que avança més. La correlació entre les característiques socials (origen geolingüístic, nivell d'estudis, estatus socioeconòmic) i la transmissió de la llengua és un indicador del valor d'aquesta com a capital social.This article analyses differences in the intergenerational use of the Catalan language as reported by college students from Barcelona, Valencia and Palma. Their replies to a sociolinguistic questionnaire show large territorial differences which correlate to different demolinguistic vitalities. There are some positive similarities, however, such as a certain attractive power of Catalan, even in places where it seems to be threatened by the Spanish language in the light of the drop in language transmission. The correlation between social characteristics(geolinguistic origin, educational level, socioeconomic status) and language transmission is an indicator of the value of language as social capital
Ressenya a Josep Enric Estrela, Escriptors i literatura al Calendari llemosí (1874-1883).València, Institució Alfons el Magnànim, 2013
Ressenya a Josep Enric Estrela, Escriptors i literatura al Calendari llemosí (1874-1883). València, Institució Alfons el Magnànim, 2013, 224 pp. ISBN 978-8478-22630
Le Livre des Gitans de Perpignan / El llibre dels gitanos de Perpinyà (obra col·lectiva sense nom d'autor sobre la coberta), París: L'Harmattan, 2003, 171 pàgines. Escudero, Jean-Paul (2004): Les Gitans catalans et leur langue, Une étude réalisée à Perpignan: Montpellier: Editions de la Tour Gile, Collection catalane, nº 6, 299 pàgines
Detecció de postedició de traducció automàtica en textos publicats
Aquest Treball de Fi de Màster té com a objectiu identificar i classificar marques de postedició en articles periodístics. Per fer-ho, s'elaborarà un corpus amb articles del diari Ara, La Vanguardia i El Periódico, de temàtiques diferents i tant en castellà com en català, que es processarà i s'analitzarà a partir de diferents criteris, i s'elaborarà una llista d'indicadors de postedició.Este Trabajo de Fin de Máster tiene como objetivo identificar y clasificar marcas de postedición en artículos periodísticos. Para ello, se elaborará un corpus con artículos del diario Ara, La Vanguardia y El Periódico, de temáticas diferentes y tanto en castellano como en catalán, que se procesará y analizará a partir de diferentes criterios, y se elaborará una lista de indicadores de postedición.This Master's Thesis aims to identify and classify post-editing marks in newspaper articles. To do this, a corpus will be prepared with articles from the newspapers Ara, La Vanguardia and El Periódico on different topics and both in Spanish and Catalan, which will be processed and analysed based on different criteria, and a list of post-editing indicators will be elaborated
Judicis multilingües a Barcelona : una història de llengües minoritzades, llengües dominants i llengües invisibles
En aquesta comunicació ens centrarem en dues qüestions que poden aportar una nova perspectiva a l'estudi del multilingüisme en l'àmbit judicial. En primer lloc, basant-nos en les metadades, ens fixarem en l'ús del català en judicis interpretats. El fet que hi hagi interpretació fa que el català sigui una llengua encara més minoritzada? En segon lloc, les primeres anotacions de l'anglès i del francès semblen reflectir una realitat força freqüent: l'ús d'aquestes llengües com a lingua franca, malgrat que la Directiva 2010/64/UE és explícita en recomanar la interpretació a la llengua materna de l'acusat. Com és la comunicació en aquests judicis en què l'acusat s'ha d'expressar en una segona llengua que després ha de ser interpretada encara a una altra llengua
- …