6 research outputs found
A főutcamenedzsment mint városrevitalizációs eszköz lehetőségei Magyarországon [védés előtt]
Teveli-Horváth Dorottya:
A főutcamenedzsment mint városrevitalizációs eszköz lehetőségei Magyarországon
Számos magyar város Ă©lettel teli fĹ‘utcája vált kihalttá az elmĂşlt Ă©vtizedekben, miközben a városok perifĂ©riáján a bevásárlĂłközpontok vettĂ©k át ezen szimbolikus terek funkciĂłit. Mit tehetnek a városi önkormányzatok, hogy fĹ‘utcáik ĂşjbĂłl Ă©lettel teli, szolgáltatásgazdag helyekkĂ© váljanak? Jelen disszertáciĂł cĂ©lja, hogy a – Magyarországon ebben a formában mĂ©g kevĂ©sbĂ© ismert – fĹ‘utcamenedzsment eszközĂ©n keresztĂĽl bemutassa a magyar önkormányzatok lehetĹ‘sĂ©geit a városközpontok fellendĂtĂ©sĂ©ben. Más országokban kevĂ©ssĂ© meglĂ©vĹ‘ Ă©s kiemelkedĹ‘ potenciálĂş lehetĹ‘sĂ©gkĂ©nt az önkormányzati eszközök közĂĽl a kutatásban kiemelt szerepet kap az önkormányzati helyisĂ©ggazdálkodás mint a városközpontok szolgáltatás-fejlesztĂ©sĂ©nek egy mĂ©ltatlanul kihasználatlan terĂĽlete.
A kutatás elsĹ‘dlegesen 96 db fĂ©lig strukturált – magyar Ă©s angol nyelven kĂ©szĂtett – szakĂ©rtĹ‘i interjĂşra alapoz, amelyet 2018 Ă©s 2023 között kĂ©szĂtettem. A kutatás keretĂ©ben – a szakirodalom, az interjĂşk Ă©s a jogi, illetve stratĂ©giai dokumentumok feldolgozásának gyakorlati alátámasztása cĂ©ljábĂłl – kĂ©t kĂĽlföldi, valamint számos magyarországi tereplátogatás is megvalĂłsult. A kutatás mĂłdszertanának harmadik pillĂ©rĂ©t a jogi Ă©s stratĂ©giai dokumentum-elemzĂ©s adja.
A városközpontok Ă©s városi fĹ‘utcák második világháborĂş utáni hanyatlása a bevásárlĂłközpontok megjelenĂ©se ellenĂ©re társadalmi, gazdasági Ă©s szimbolikus szempontbĂłl is űrt hagyott maga után, ami ĂşjbĂłl felkeltette a társadalmi igĂ©nyt az Ă©lhetĹ‘, funkciĂł- Ă©s szolgáltatásgazdag városközpontok iránt. A városi Ă©rdekcsoportok – felismerve a városközpontok gazdasági Ă©s társadalmi jelentĹ‘sĂ©gĂ©t – fejlesztĂ©si lĂ©pĂ©seket tettek a városközpontok megĂşjĂtása felĂ©, amellyel párhuzamosan elindult a közĂ©posztály városközpontokba valĂł visszatĂ©rĂ©se, ezáltal pedig a dzsentrifikáciĂł Ă©s a reurbanizáciĂł. EbbĹ‘l a megközelĂtĂ©sbĹ‘l nĹ‘tte ki magát Ă©s professzionalizálĂłdott az 1980-as, 1990-es Ă©vekre a fĹ‘utcamenedzsment mint a városmenedzsment egy specifikus, lokális fĂłkuszĂş terĂĽlete.
A fĹ‘utcamenedzsment Ă©s a városrevitalizáciĂł a városföldrajz, a városirányĂtás-városszociolĂłgia Ă©s a városgazdaságtan diszciplináinak metszetĂ©ben Ă©rtelmezhetĹ‘. A városmagok 20. századi társadalmi-gazdasági törtĂ©netĂ©t a magyar városok szempontjábĂłl három terĂĽleten, Észak-Amerikában, Nyugat-EurĂłpában Ă©s Kelet-KözĂ©p-EurĂłpában Ă©rdemes vizsgálni. A fĹ‘utcamenedzsment nem más, mint helyi Ă©rdekcsoportok professzionális koordináciĂłja.
A fĹ‘utcamenedzsment gyakorlatának eredmĂ©nyei a helyi lakosság számára kulcsfontosságĂşak, ahol a helyi vállalkozĂłk sikeres működĂ©se az Ă©lhetĹ‘ Ă©s szolgáltatásgazdag városközpont feltĂ©tele. A fĹ‘utca működtetĂ©sĂ©ben Ă©rintett helyi vállalkozĂłk mind gazdasági, mind közössĂ©gi szempontbĂłl jelentĹ‘s hatással vannak a városközpont működĂ©sĂ©re, versenykĂ©pessĂ©gĂ©re. A fĹ‘utcamenedzsment-gyakorlatok sikeres megvalĂłsĂtásában továbbá kulcsszerepe van a bevásárlĂłközpont-menedzsment terĂĽletĂ©n már felhalmozott szaktudás Ă©s mĂłdszertan megismerĂ©sĂ©nek, illetve alkalmazásának.
A fĹ‘utcamenedzsment-gyakorlatok megvalĂłsĂtásában a kulcsszerep a magyar városi önkormányzatokĂ©. Az önkormányzatok kezdemĂ©nyezĹ‘ szerepĂ©nek fontosságát három fĹ‘ szempont indokolja: (1) a társadalmi bizalom a közszfĂ©rán belĂĽl az önkormányzatoknál a legmagasabb, (2) az önkormányzatok rendelkeznek a helyspecifikumok Ă©s a helyi Ă©rdekcsoportok ismeretĂ©vel, (3) a posztszocialista tĂ©rsĂ©gben a vállalkozĂłi Ă©s a civil szfĂ©ra alacsony kezdemĂ©nyezĹ‘kĂ©szsĂ©ge miatt mĂ©g nagyobb szĂĽksĂ©g van a közszfĂ©ra ösztönzĹ‘, facilitálĂł szerepĂ©re.
A magyar városi önkormányzati helyiséggazdálkodás a legjelentősebb kiaknázatlan potenciált rejtő, egyben a legelhagyagoltabb városfejlesztési eszköz. Az önkormányzati helyiséggazdálkodással a magyar városi önkormányzatok többsége nem él városfejlesztési eszközként.
A magyar önkormányzati helyisĂ©ggazdálkodás sikeressĂ©gĂ©t jelentĹ‘sen korlátozza az igazgatási működĂ©si logika dominanciája a kutatás során azonosĂtott további működĂ©si logikákkal szemben. A magyar városok irányĂtásának fĹ‘szereplĹ‘je a bĂĽrokrácia Ă©s a status quĂłt elĹ‘nyben rĂ©szesĂtĹ‘ intĂ©zmĂ©nyi attitűd. Az önkormányzat működĂ©sĂ©ben a legalapvetĹ‘bb a politikai Ă©s az igazgatási működĂ©si logika. Ez az a kĂ©t működĂ©si logika, amely az önkormányzati ĂĽgymenetek során a leginkább jellemzĹ‘, Ă©s gyakran ezek mögĂ© szorul a másik kĂ©t azonosĂtott működĂ©si logika, a fejlesztĂ©si Ă©s a gazdálkodási működĂ©si logika. Az önkormányzatok döntĂ©shozalata tehát nĂ©gy működĂ©si logikával fedhetĹ‘ le, amelyek szervezeti szinteken belĂĽl Ă©s kĂvĂĽl eltĂ©rĹ‘ mĂ©rtĂ©kben, versengve jelennek meg. Egy önkormányzat – helyisĂ©ggazdálkodása, vagy más feladatának ellátása során – akkor lehet sikeres, ha minĂ©l inkább integrálni tudja a nĂ©gy azonosĂtott működĂ©si logikát, tehát valamilyen mĂ©rtĂ©kben egyszerre tud megfelelni a politikai, igazgatási, fejlesztĂ©si Ă©s gazdálkodási működĂ©si logikának.
Az önkormányzati működési logikák reprezentációja alapján a vizsgált magyar városi önkormányzatok négy klaszterbe sorolhatók a helyiséggazdálkodásukban megjelenő működésük alapján: vizionárius stratégák, igazgatva gazdálkodók, igazgatva üzemeltetők, illetve a politikai és gazdálkodási különutasok.
A magyar önkormányzati helyisĂ©ggazdálkodás sikeressĂ©gĂ©t jelentĹ‘sen támogatja számos jogi Ă©s nem jogi eszköz. Az önkormányzatok a jelenlegi országos törvĂ©nyi szabályozási keretek között önkormányzati vagyongazdálkodási rendeleteik, illetve a helyisĂ©gbĂ©rleti dĂjszabásra vonatkozĂł határozataik mĂłdosĂtásával további jelentĹ‘s eredmĂ©nyeket Ă©rhetnĂ©nek el a fĹ‘utcamenedzsment terĂĽletĂ©n: a siker sokkal inkább megfelelĹ‘ koordináciĂł, mintsem pĂ©nzĂĽgyi forrás, avagy a rendelkezĂ©sre állĂł vagyonelemek kĂ©rdĂ©se. Az elmĂşlt Ă©vekben folyamatossá válĂł önkormányzati forráshiányosság kreatĂvabbá, innovatĂvabbá Ă©s hatĂ©konyabbá is teheti az önkormányzatokat.
A disszertáciĂłban tárgyalt városirányĂtási elmĂ©letek (elitista, strukturalista, neomarxista, városi rezsim, közössĂ©gi döntĂ©sek elmĂ©lete) adekvát lehetĹ‘sĂ©get kĂnálnak a magyarországi városi szereplĹ‘k, elsĹ‘sorban is az önkormányzatok formális döntĂ©shozatala mögött meghĂşzĂłdĂł tĂ©nyezĹ‘k feltárására. Az önkormányzati fejlesztĂ©sek sikerfaktorainak feltárásához a formális (jogi, szervezeti) keretrendszer ismerete nem elĂ©g, a mögöttes működĂ©si logikák feltárására is szĂĽksĂ©g van. A városirányĂtási elmĂ©letek közĂĽl a magyar városi önkormányzatok működĂ©sĂ©nek modelljĂ©hez a városi rezsim elmĂ©lete áll a legközelebb
A 2007-2013 közötti Európai Uniós támogatások hatásai egy Borsod-Abaúj-Zemplén megyei településen - Esettanulmány Baktakéken
A magyar kreatĂv fiatalok lakĂłhelyválasztási preferenciái Ă©s annak változása a COVID-19 fĂ©nyĂ©ben
Magyarországon kĂĽlönösen nagy terhet rĂł a vidĂ©ki tĂ©rsĂ©gekre - többek között - a kreatĂv fiatalok elvándorlása a fĹ‘városba vagy a kĂĽlföldi nagyvárosokba, hiszen a humántĹ‘ke jelenlĂ©te Ă©s aktivitása jelentĹ‘s hatással van a városok versenykĂ©pessĂ©gĂ©re Ă©s rezilienciájára. Mindemellett láthatĂł, hogy a COVID-19 az elmĂşlt szűk kĂ©t Ă©vben jelentĹ‘sen átformálta a lakĂłhelyi preferenciákat, Ă©s sok elemzĂ©s szerint a vidĂ©ki tĂ©r felĂ©rtĂ©kelĹ‘dĂ©sĂ©t is hozta. Az elsĹ‘sorban kvantitatĂv adatokat szintetizálĂł komplex mutatĂłk Ă©s városrangsorok mellett fontos lehet az aktuális vonzĂł-taszĂtĂł tĂ©nyezĹ‘k kvalitatĂv megismerĂ©se is.
Jelen kutatás cĂ©lja, hogy – magyarországi Ăşn. csapágy- Ă©s közĂ©pvárosok fiatal, kĂ©pzett munkaerĹ‘vonzĂł potenciálját vizsgálĂł kvantitatĂv kutatások folytatásakĂ©nt Ă©s kiegĂ©szĂtĂ©sekĂ©nt – egy longitudinális kvalitatĂv vizsgálat keretĂ©ben árnyalja a magyarországi kreatĂv fiatalok lakĂłhelyválasztási preferenciáit Ă©s azok változásait a COVID-19 hatására.
A kutatás empirikus rĂ©szĂ©t nyolc fĂłkuszcsoportos beszĂ©lgetĂ©s alapozta meg. A kutatás elsĹ‘ szakaszában a szerzĹ‘k 9 fĹ‘ lakĂłhelyválasztási tĂ©nyezĹ‘t azonosĂtottak, amelyek prioritási sorrendjĂ©t jelentĹ‘sen megváltoztatta a COVID-19, illetve a követett kutatási rĂ©sztvevĹ‘k Ă©lethelyzetĂ©nek változása (lakĂłhely, munkahely, tanulmányi státusz,családi állapot).
A vizsgálat eredmĂ©nyekĂ©nt elmondhatĂł, hogy mĂg 2019-ben a vidĂ©kre (vissza)költözĂ©s sokak számára praktikus szempontok, pĂ©ldául a felsĹ‘oktatás, munkahely Ă©s szociális Ă©let adta kötöttsĂ©gek miatt elĂ©rhetetlen volt, a 2021-es kutatási szakasz rávilágĂtottarra, hogy a COVID-19 – ezáltal pedig a home office, a termĂ©szeti környezet Ă©s a család felĂ©rtĂ©kelĹ‘dĂ©se – sok fiatalban katalizálta, felerĹ‘sĂtette a vidĂ©kre költözĂ©s igĂ©nyĂ©t, majd felgyorsĂtotta döntĂ©seiket is.
A megkĂ©rdezett fiatalok vĂziĂłját tekintve elmondhatĂł, hogy szűk többsĂ©gĂĽk vagy már Budapest agglomeráciĂłjába, illetve vidĂ©kre költözött, vagy egy Ă©vtizedes távlatban gondolkodik azon
A fiatal, képzett lakosságot vonzó potenciál a Budapest körüli csapágyvárosokban
A globalizáciĂłs tendenciákkal párhuzamosan felĂ©rtĂ©kelĹ‘dik a városok Ă©s városrĂ©giĂłk szerepe a világgazdaságban. A tudásgazdaság tĂ©rnyerĂ©sĂ©vel egy telepĂĽlĂ©s sikeressĂ©gĂ©nek indikátora lehet a fiatal, kĂ©pzett lakosság aránya, hiszen ez az a társadalmi csoport, amely a leginkább mobil, a legkönnyebben tud lakĂł- Ă©s munkahelyet változtatni. A városi versenykĂ©pessĂ©get, gazdasági-társadalmi fenntarthatĂłságot alapvetĹ‘en meghatározza a rendelkezĂ©sre állĂł fiatal, kĂ©pzett lakosság lĂ©lekszáma, ezĂ©rt e csoport megtartása, illetve vonzása kiemelt fontosságĂş feladat a városok számára. Magyarországon a vidĂ©ki közĂ©p- Ă©s nagyvárosok elsĹ‘sorban Budapest, valamint a kĂĽlföldi városok elszĂvĂł hatásával szembesĂĽlnek. Hazánk monocentrikus (vĂzfejű) telepĂĽlĂ©sszerkezetĂ©nek oldására dolgozták ki a csapágyvárosok (Budapest körĂĽli kĂĽlsĹ‘ városi gyűrű: DunaĂşjváros, Gyöngyös, KecskemĂ©t, SalgĂłtarján, SzĂ©kesfehĂ©rvár, Szolnok, Tatabánya) fejlesztĂ©si koncepciĂłját. Kutatásukban a szerzĹ‘k a csapágyvárosok lakosságvonzĂł erejĂ©t (kĂĽlönös tekintettel a fiatal, kĂ©pzett lakosságra) hasonlĂtják össze egy általuk kidolgozott, hivatalos statisztikai, illetve Big Data-jellegű forrásokon alapulĂł komplex mutatĂł segĂtsĂ©gĂ©vel. A 70 indikátort tartalmazĂł komplex mutatĂł (kreatĂvtudás-vonzerĹ‘ index) alapján sorba rendezik Magyarország csapágyvárosait, azok kreatĂv lakosságot megtartĂł, illetve vonzĂł potenciálja Ă©s annak változása szempontjábĂłl. EredmĂ©nyeik szerint az összesĂtett rangsorban KecskemĂ©t foglalja el az 1., SzĂ©kesfehĂ©rvár a 2. Ă©s Szolnok a 3. helyet