25 research outputs found
Data Quality Assurance of Research Publications - the Case of Malmö University Institutional Repository
Under 2009 och början pĂ„ 2010, Ă€ndrade Malmö högskola sitt arbetsflöde kring arbetet med att sĂ€kra och granska metadatakvalitet i sitt öppna arkiv, genom att införa kontroll av varje enskild registrering av forskningspublikationer av en bibliotekarie. Detta tredje kvalitetssĂ€krande steg följer pĂ„ den enskilda forskarens registrering och den efterföljande kontroll som görs pĂ„ fakultetsnivĂ„. I denna artikel beskriver vi de vanligaste Ă€ndringar det âtredje stegetâ framförallt har behövt redigera, d.v.s. vilka metadatafĂ€lt som den enskilde forskaren har haft svĂ„rast att fylla i korrekt, samt presenterar slutsatser kring varför just dessa fĂ€lt pĂ„ ett mer generellt plan kan vara problematiska för den enskilde forskaren, jĂ€mfört med för en katalogiseringsvan bibliotekarie. Total 2052 Ă€ndringar gjordes för de 698 forskningspublikationerna frĂ„n 2009
Malmö stadsbiblioteks nya informationsdiskar : Planering, utformning, höjd och placering
This Masters thesis in Library and Information Science has the title The New Information Desks at Malmö Public Library . During the rebuilding of the library in Malmö a new information desk was developed. This desk differs to a great extent from conventional information desks used in libraries. The information desk is triangular with rounded edges which allows the librarian and the user of the library to work side by side without any physical barriers. The aim of this thesis is to explore the requirements for the information desks formulated by the library and how they are perceived by the librarians and the users of the library. In the literature about information desks we identify four main areas of research: planning, design, height and placement of the information desk. These four categories are then used in analysing two empirical studies (interviews with librarians and a user questionnaire) and the planning documents regarding the information desk produced by the library. It is very clear that there is no such thing as the ideal information desk that suits each and every library. The optimal information desk for a library should be developed according to its specific conditions. Important factors are: who are the library users, what kind of questions are asked (difficulty level) and the rate of work at the desk. The main intention with the new information desks was to improve co-operation between librarian and the library user by designing a desk that makes it possible for them to work side by side without any physical barriers. This has been achieved by designing a nontraditional information desk. The thesis proves that Malmö public library has fulfilled its intentions with the new information desks
Forskarservice - en utredning vid Malmö University
I mars 2008 presenterades en utredning om Bibliotek och ITs forskarservice pÄ Malmö University. Syftet med utredningen var
dels att sammanstÀlla en nulÀgesbeskrivning av forskarservicen och dels att se vilka utmaningar som ligger i framtiden genom att i
nÀra kontakt med forskarna undersöka i vilken riktning forskarservicen kan utvecklas
VÀgen frÄn policy till praktik - ett studiebesök i Edinburgh Universitetsbiblioteks forskningsdatauniversum
Det har skrivits mycket litteratur de senaste Ären, dels om forskningsdata generellt och dels om hur stödet kring forskningsdatahanteringen byggs upp, inte minst pÄ universitetsbiblioteken. Utmaningarna Àr mÄnga, frÄn de juridiska frÄgestÀllningarna till den faktiska hanteringen av olika typer av data. Vilka specialistkompetenser som Àr centrala för en framgÄngsrik verksamhet och hur dessa roller samordnas inom universitet Àr nÄgot som Edinburghs universitetsbibliotek arbetar med. Bland annat har universitetet en policy för forskningsdata sedan 2011 och vi var nyfikna pÄ hur de arbetar med att stödja sina forskare med forskningsdatahantering. PÄ Malmö högskolas bibliotek pÄgÄr under 2016 ett projekt för tillgÀngliggörande av forskningsdata. En studieresa till Edinburgh hösten 2016 kunde genomföras med ett resestipendium frÄn Svensk biblioteksförening
VÀgen frÄn policy till praktik : ett studiebesök i Edinburgh Universitetsbiblioteks forskningsdatauniversum
Det har skrivits mycket litteratur de senaste Ären, dels om forskningsdata generellt och dels om hur stödet kring forskningsdatahanteringen byggs upp, inte minst pÄ universitetsbiblioteken. Utmaningarna Àr mÄnga, frÄn de juridiska frÄgestÀllningarna till den faktiska hanteringen av olika typer av data. Vilka specialistkompetenser som Àr centrala för en framgÄngsrik verksamhet och hur dessa roller samordnas inom universitet Àr nÄgot som Edinburghs universitetsbibliotek arbetar med. Bland annat har universitetet en policy för forskningsdata sedan 2011 och vi var nyfikna pÄ hur de arbetar med att stödja sina forskare med forskningsdatahantering. PÄ Malmö högskolas bibliotek pÄgÄr under 2016 ett projekt för tillgÀngliggörande av forskningsdata. En studieresa till Edinburgh hösten 2016 kunde genomföras med ett resestipendium frÄn Svensk biblioteksförening
Developing integrated research data management support in close relation to doctoral students' research practices
Athletics; Cheerleaders at Ag. Barbeque. A group of cheerleaders stand in a circle, conversing
TillgÀngliggörande av forskningsdata : nulÀgesbeskrivning samt rekommendationer för uppbyggnad av stöd till högskolans forskare
Biblioteket har genomfört ett internt projekt med syftet att fÄ en bÀttre bild av nulÀget kring forskningsdatahantering för att utveckla ett adekvat stöd till forskningen och forskarna. Rapporten innehÄller en redovisning av en enkÀt till högskolans forskare, en utblick kring dataarkiv för tillgÀngliggörande av data och en diskussion kring roller vid tillgÀngliggörande av data. Rapporten avslutas med rekommendationer kring stödet till högskolans forskare baserat pÄ ett antal identifierade frÄgestÀllningar. TillgÀngliggörande av forskningsdata Àr komplext. Inte minst eftersom de data som ska tillgÀngliggöras bygger pÄ forskning som Àr komplex. Högskolans forskares syn pÄ frÄgan Àr central för utvecklingen av bibliotekets verksamhet.
OmrÄdets komplexitet innebÀr en rad frÄgor som framförallt behöver diskuteras pÄ fakulteterna och mellan forskare. Bakgrunden Àr bland annat VetenskapsrÄdets förslag till nationella riktlinjer för öppen tillgÄng till vetenskaplig information (VetenskapsrÄdet, 2015a) och högskolans inspel till forskningspropositionen 2015 (Jönsson, 2015).
En enkÀt skickades ut till högskolans samtliga forskare (ca 600) i december 2015. Svarsfrekvensen blev 27 % (n=164). Ett engagemang i frÄgorna Àr synligt i kommentarerna som lÀmnats. Den aktuella bilden Àr att en majoritet av de som svarat anvÀnder öppen eller delad data, likasÄ delar en majoritet forskningsdata informellt, men bara enstaka har öppet tillgÀngliggjort data till exempel via ett dataarkiv.
Mer kunskap och stöd efterlyses i alla aspekter kring öppna forskningsdata. I kommentarerna framkommer en krock mellan forskningsetiska och juridiska aspekter, till exempel skydd av data gentemot data som allmĂ€n handling. Bland svaren och kommentarerna i enkĂ€ten mĂ€rks ocksĂ„ en viss oro, bĂ„de pĂ„ temat "min dataâ och för mer administration som kommer att uppta forskningstid. Lagstiftningen Ă€r viktig, allt kan inte tillgĂ€ngliggöras. Ăppet tillgĂ€ngliggörande sker först nĂ€r data bedömts möjlig att göra öppen. En annan relevant aspekt som inte kommit upp i enkĂ€ten Ă€r om all forskningsdata Ă€r vĂ€rd besvĂ€ret att tillgĂ€ngliggöra, vem kan ha nytta av den?
Det rÄder ocksÄ en viss begreppsförvirring i svaren, kring tillgÀngliggörande kontra arkivering och data kontra publikationer. Men ocksÄ kring vad forskningsdata innebÀr för olika forskare. För somliga Àr begreppet helt naturligt, andra anvÀnder kÀllmaterial eller empiri. En del samlar inte in material utan genererar data utifrÄn berÀkningsmodeller. I bred bemÀrkelse Àr data mer Àn det som samlas in, det kan ocksÄ vara annan output frÄn forskningsprocessen Àn rena publikationer, som enskilda illustrationer eller en presentation.
TjÀnster för tillgÀngliggörande och roller vid tillgÀngliggörande har i rapporten översiktligt beskrivits, men behöver fördjupas och formaliseras. Högskolans kommande e-arkiv kan utgöra en central funktion vid tillgÀngliggörande, speciellt om en nationell plattform för öppna forskningsdata skapas. TillgÀngliggörande och arkivering av forskningsdata Àr tvÄ likartade, men skilda processer. I vissa fall kan arkiverad data tillgÀngliggöras rakt av, till exempel data frÄn viss naturvetenskaplig forskning, i andra fall kan data behöva anonymiseras eller pÄ annat sÀtt anpassas. Alla data kanske inte lÀmpar sig för tillgÀngliggörande. Datahanteringsplaner kan vara ett centralt redskap, bÄde före, under och efter avslutat forskningsprojekt. VÀl kurerad data Àr lÀttare att arkivera och tillgÀngliggöra. Vad krÀvs för att data ska bli anvÀndbar för andra? Ett svar Àr att en lÄngsiktighet krÀvs och att resurser för datahantering behöver inkluderas i ansökningar och projektplaner.
VetenskapsrÄdets förslag till nationella riktlinjer för öppen tillgÄng behöver spridas mer eftersom det kommer pÄverka alla forskare. Hur information och kommunikation om det ska lÀggas upp Àr beroende av om och i sÄ fall hur förslaget kommer att se ut i regeringens kommande forskningsproposition. Men med tanke pÄ att detta inte Àr en nationell frÄga, utan internationell, och att EU Àr starkt pÄdrivande i öppenhetens riktning sÄ kan högskolan troligen rÀkna med att nÄgon form av krav pÄ öppen tillgÄng till forskningsdata kommer frÄn regeringen.
Ett antal behov har identifierats som resulterar i rekommendationer för vad som behöver byggas upp i stödet kring tillgÀngliggörande av forskningsdata.
Under 2016 kommer ett pilotprojekt tillsammans med Svensk Nationell DatatjÀnst (SND) att genomföras vid högskolan. SND Àr en nationell forskningsinfrastruktur som kommer förÀndra sin roll och dÀr lÀrosÀtesbiblioteken kommer att bli noder i stödet för tillgÀngliggörande av forskningsdata. Biblioteket kommer i projektet tillsammans med bland annat arkivet och ett par forskare utforska de processer som krÀvs för tillgÀngliggörande av forskningsdata