31 research outputs found
Inimeste rahulolu ĂŒldarstiabi teenustega
KokkuvĂ”te ettekandest seminaril âPeremeditsiini tulevikuvisioonâ 6. jaanuaril 2005.
Eesti Arst 2005; 84 (2): 108-11
Insuldihaigete elukvaliteet ja selle seos taastusravi kÀttesaadavusega
Suure haigestumuse ja rasket puuet pĂ”hjustava neuroloogilise deïŹ tsiidi tĂ”ttu on insult ĂŒks olulisemaid invaliidsuse pĂ”hjustajaid ning patsiendi edasine elukvaliteet sĂ”ltub oluliselt taastusraviteenuse kĂ€ttesaadavusest. 2006. aastal uuriti Tartu Ălikooli Kliinikumis ravitud insuldihaigeid eesmĂ€rgiga hinnata elukvaliteedi ja taastusraviteenuse kĂ€ttesaadavuse seost. Elukvaliteedi hindamise mÔÔdikuna kasutati Bartheli indeksit. Uuringu tulemusena selgus, et kĂ”ige olulisem muutus patsientide elukvaliteedis toimus statsionaarse taastusravi jooksul, kus saavutati suurema osa patsientide seisundi paranemine. Seevastu haiglajĂ€rgses perioodis olid toimetuleku muutused vĂ€hem vĂ€ljendunud, elukvaliteedimuutumine paremuse poole ilmnes enamasti neil patsientidel, kes olid jĂ€tkuvalt taastusravi saanud.
Eesti Arst 2008; 87(2):102â10
Elanike rahulolu ĂŒldarstiabi korraldusega 2002. aastal
Töö eesmĂ€rgiks oli selgitada Eesti elanike rahulolu ĂŒldarstiabi korraldusega ja hinnata toimunud muutusi vĂ”rreldes 1998. aasta kĂŒsitluse tulemustega. Viimase viie aasta jooksul on ambulatoorsete arstikĂŒlastuste keskmine arv ĂŒhe inimese kohta jÀÀnud samaks, kuid oluliselt on suurenenud perearsti poole pöördunute osatĂ€htsus. Enamikul Eesti inimestest on olnud isiklik kokkupuude esmatasandi arstiga
Tervishoiutöötajate pÀdevuse hindamine ja tagamine
Artiklis on kirjeldatud eriarsti pÀdevuse hindamise kriteeriumeid ja selle korraldamise pÔhimÔtteid Eestis.
Eesti Arst 2002; 81 (12): 798â80
KvaliteedijuhtimissĂŒsteemi rakendamine tervishoiuteenuste osutamisel
Viimase kahe aastakĂŒmne jooksul on paljudes riikides hakatud tervishoiuteenuste osutamisel ĂŒha enam rakendama kvaliteedijuhtimise pĂ”himĂ”tteid. Tervishoiuteenuse kvaliteedi hindamisel on oluline arvestada kĂ”igi huvirĂŒhmade soove ja vajadusi, lisaks tuleb tervishoiuteenuse osutajal jĂ€rgida oma igapĂ€evases töös ka erinevaid Ă”igusaktides sĂ€testatud nĂ”udeid
Arstiabi kÀttesaadavus kroonilise haigusega inimeste hinnangul
2002. aastal kĂŒsitleti 999 ja 2005. aastal 1446 Eesti alalist elanikku vanuses 15â74 aastat, et selgitada inimeste rahulolu arstiabiga. KĂŒsitletud moodustasid esindusliku valimi, vastates nii sooliselt, vanuseliselt kui ka rahvuslikult struktuurilt Eesti rahvastikule. Olulist osa tervishoiuteenuste kĂ€ttesaadavusega rahulolu kujunemises etendavad eriarstiabi kĂ€tte saadavusega seotud asjaolud, kuid tĂ€htsal kohal on ka rahulolu perearstisĂŒsteemiga. Tugevdades olemasolevat esmatasandi tervishoiusĂŒsteemi ning tagades vajaduse korral Ă”igusaktide nĂ”uete kohase juurdepÀÀsu eriarstiabile, on vĂ”imalik suurendada rahulolu tervishoiuteenuste kĂ€ttesaadavusega.
Eesti Arst 2006; 85 (8): 500â50
Satisfaction with Access to Health Services: The Perspective of Estonian Patients with Rheumatoid Arthritis
In this cross-sectional study we explained the possible determinants of satisfaction with access to health services in patients with rheumatoid arthritis (RA). Of the 2000 randomly selected Estonian adult patients with RA, a total 1259 completed the survey. Regression analysis was used to analyse the predictors of patients' satisfaction with access to health services. Half of the respondents were satisfied with their access to health services. Factors that had a negative impact on satisfaction included pain intensity, longer waiting times to see the doctors, as well as low satisfaction with the doctors. Transportation costs to visit a rheumatologist and higher rehabilitation expenses also affected the degree of satisfaction. Patients who could choose the date and time at which they could visit the rheumatologist or who could visit their âownâ doctor were more likely to be satisfied than patients whose appointment times were appointed by a healthcare provider
Haiglatöötajate rahulolu töökorralduse ja töötingimustega
Viimase 10 aasta jooksul on Eesti haiglates hakatud rohkem tĂ€helepanu pöörama töötajate rahulolule. Aastatel 2004â2006 uuriti seda anonĂŒĂŒmse ankeetkĂŒsitluse abil neljas Eesti haiglas. KĂ€esolevas töös on analĂŒĂŒsitud töötajate rahulolu oma tööga, töökorralduse, töötingimuste ja töösuhetega ning vĂ”rreldud rahuloluhinnanguid erinevate ametite vahel. Uuringu tulemusena selgus, et kaks kolmandikku kĂŒsitletutest olid oma tööga rahul ning seda kĂ”ige olulisemaks mĂ”jutavaks teguriks oli rahulolu oma töö korraldusega. Kuigi enamasti oli töötajate hinnangul tĂ¶Ă¶ĂŒlesannete sĂ”nastus selge ja töö korraldamatuse tĂ”ttu aega kaduma ei lĂ€inud, on tööprotsesside korrastamises tĂ”enĂ€oliselt veel piisavalt arenguruumi. Mis tahes muudatuste tegemisel on oluline tööprotsesside kirjeldamine ja analĂŒĂŒs korraldamaks tööd inimestele kĂ”ige sobivamal viisil, et seelĂ€bi tagada kvaliteetse tervishoiuteenuse osutamine.
Eesti Arst 2007; 86 (3): 173â18
Estonian adverse events study for multimorbid patients using Estonian Trigger Tool (MUPETT-MUltimorbid Patients-Estonian Trigger Tool). Development of Estonian trigger tool for multimorbid patients. A study protocol for mixed-methods study
It is widely recognized that providing healthcare may produce harm to the patient. Different approaches have been developed to measure the burden of adverse events (AEs) to plan and measure the effects of interventions. One of the most widely used instruments is the Trigger Tool, which has previously been modified to be used on various settings and translated into many languages. Multimorbidity complicates care and may increase the number of AEs patients experience. Currently there is no instrument designed to measure AEs in multimorbid patients. In Estonia, there is currently no validated instrument to measure the burden of AEs. The aim of this study will be evaluating the characteristics and ocurrence of AEs in multimorbid patients in hospitalised internal medicine patients of Estonia, and describes the development of a trigger tool for this purpose. We will search for the evidence on measuring AEs in the population of multimorbid patients focusing on trigger tools, and synthesize the data. Data collection of the triggers from the literature will be followed by translating triggers from English to Estonian. An expert multidisciplinary panel will select the suitable triggers for this population. Trigger tool will be pre-tested to assess agreement among professionals and usability of the tool. Validation will be done using 90 medical records. A cross-sectional study in internal medicine departments of two Estonian tertiary care hospitals will be performed to identify the frequency and characteristics of AEs in 960 medical records. We will also provide preventability potential and influencing factors. Results will be disseminated to healthcare providers and stakeholders at national and international conferences, and as a doctoral medical thesis