2 research outputs found
IAS 41 - VĂ€rdering av skog
Införandet av standarden IAS/IFRS i Sverige Ă€r en effekt av den internationalisering som skett de senaste Ă„ren. En stor skillnad mĂ€rks bland de företag som nu mĂ„ste redovisa tillgĂ„ngar till verkliga vĂ€rden istĂ€llet för som tidigare till historiska vĂ€rden. Skogskoncernerna stĂ€lls inför ett sĂ„dant faktum. Effekten blir att en mer rĂ€ttvisande bild av skogens vĂ€rde uppkommer. De intervjuade företagen, Bergvik Skog AB, Holmen, SCA, Sveaskog och Ăhrlings PricewaterhouseCoopers hĂ„ller med om att dolda vĂ€rden försvinner och en mer rĂ€ttvisande bild uppkommer men anser Ă€ven att IAS 41 inte Ă€r direkt anpassat för nordiskt skogsbruk och att endast en approximation av det verkliga vĂ€rdet kan uppnĂ„s. Respondenterna Ă„syftar sĂ€rskilt pĂ„ de lagstadgade Ă„terplanteringskostnader som inte fĂ„r vara med i berĂ€kningarna enligt en bokstavstolkning av IAS 41 men som Ă€ndĂ„ tas med av svenska skogsbolag. IAS 41 föresprĂ„kar frĂ€mst att skogstillgĂ„ngarna ska vĂ€rderas enligt rĂ„dande marknadspriser. DĂ„ det saknas transaktioner av skogsmark i de storlekar vĂ„ra respondenter har blir följden att marknadspris inte kan tillĂ€mpas. Företagen fĂ„r dĂ€rför anvĂ€nda sig av en alternativregel, nuvĂ€rdesberĂ€kningen. Denna baseras pĂ„ att de nĂ€rmaste 100 Ă„rens kassaflöden diskonteras tillbaka till nutid med en diskonteringsrĂ€nta som för samtliga företag i uppsatsen visade sig vara 6,25 %. Uppsatsens arbete startades med att den teori som finns inom omrĂ„det samlades in och senare stĂ€lldes mot de telefonintervjuer som vi genomförde. Analysen stĂ€ller sĂ„ledes empirin mot teorin och leder till en slutsats. VĂ„r uppsats visar att IAS 41 inte Ă€r fullt tillĂ€mpad för svenskt skogsbruk men att den Ă€ndĂ„ fungerar tillfredstĂ€llande om inte en bokstavstolkning av standarden efterlevs.The implementation of IAS/IFRS in Sweden is an outcome of the internationalization which has occurred in the past years. A huge difference can be noticed among the companies that now have to draw account using a fair value instead of earlier historical costs. The forest product companies are the ones facing this change. The effect of this is that a more true and fair view on the forest assets can be achieved. The interviewed companies in our essay, Bergvik Skog AB, Holmen, SCA, Sveaskog and Ăhrlings PricewaterhouseCoopers all agree that the hidden value disappears and that a more true and fair value appears when dealing with IAS 41. Moreover, it is their opinion that the standard is not suited for the Nordic agriculture and the fair value is only an approximation. They especially refer this to the restoration costs, set by law in Sweden, which according to IAS 41 literally not can be included in the calculations. IAS 41 says that the quoted market price should be used as a first option for calculating the fair value. However, because there are no markets in the Swedish forest sector that accurately measure the sizes of the companies forest assets, market values can not be used to give a fair value. This is why the companies have to use the alternative rule, calculating the present value of expected net cash flows. The calculation is based on 100 year cash flows that is discounted back to today with a discount rate witch appeared to be 6,35% in all of the included companies in our essay. The essay started with collecting the available theory on our topic and witch we later tested on our empirical interviews. This then resulted in a conclusion. Our findings in this study is that IAS 41 not suited for Swedish forest companies, but it works if they donât apply the standard literally
Hur reagerar de fyra stora?
Bakgrund och problem: För att kunna uppfylla syftet med revisionen Àr det nödvÀndigt att
revisorn Àr oberoende. Den reglering som finns gÀllande oberoendet har diskuterats under en lÄng
tid och pĂ„ senare Ă„r har flera förĂ€ndringar skett, framförallt internationellt sett. Ăven i Sverige Ă€r
förÀndringar pÄ gÄng och i maj 2006 antog riksdagen ett förslag frÄn regeringen som trÀder ikraft
den 1 januari 2007. Den nya lagen innebÀr att en revisionsbyrÄ inte lÀngre fÄr ge yrkesmÀssigt
bitrÀde vid bokföringen till ett större företag om samma byrÄ Àven tillhandahÄller revisionen till
företaget. Detta kan medföra att revisionsbyrÄerna kan tvingas göra sig av med konsultations eller
revisionsuppdrag.
Syfte: Att undersöka vilken pÄverkan de skÀrpta jÀvsreglerna har pÄ revisorsbyrÄerna samt
klargöra hur de nya reglerna kommer att pÄverka oberoendet. Vi avser Àven att undersöka om det
finns nÄgra uttalade strategier för hur revisionsbyrÄerna ska bemöta reglerna.
AvgrÀnsningar: Uppsatsen undersöker enbart vilken pÄverkan de nya reglerna har pÄ
revisionsbyrÄerna och inte hur de pÄverkar mottagarna av tjÀnsterna. Endast revisionsbyrÄer i
Göteborg kommer att undersökas pÄ grund av kostnads och tidsskÀl.
Metod: Uppsatsen har en kvalitativ ansats. Intervjuer har genomförts med revisorer frÄn de fyra
stora revisionsbyrÄerna. ByrÄerna fick svara pÄ frÄgor om pÄverkan, oberoendet och vilka
eventuella strategier de har för att bemöta reglerna. Empirin har analyserats med hjÀlp av den
framtagna referensramen och Àr inriktad pÄ att urskilja eventuella likheter och skillnader mellan
respondenternas svar. Vi har försökt att besvara varför dessa uppkommer.
Resultat och slutsatser: De nya reglerna fÄr en liten pÄverkan pÄ revisionsbyrÄerna dÄ de har fÄ
kombiuppdrag inom den trÀffade kategorin företag. Av denna anledning finns inte nÄgra
utarbetade aktiva strategier framtagna. Det faktiska oberoendet fÄr inte nÄgon förÀndring utan det
som förbÀttras Àr det synliga oberoendet till ett pris av lÀngre tidsÄtgÄng.
Förslag till fortsatt forskning: Det vore intressant att i framtiden undersöka de verkliga
effekterna av de nya reglerna och inte bara tĂ€nkbara scenarion. Ăven hur mottagarna av
revisionen pÄverkas skulle vara intressant. En ytterliggare aspekt att undersöka Àr om det finns
skillnader för pÄverkan pÄ olika slags orter