5 research outputs found
Artrika vÀgkanter - hur pÄverkas de av slÄtter och underhÄllsdikning?
ABSTRACT
This study is an exam work at the Department of Ecology at the Swedish Agricultural University, Ultuna, Uppsala. The field work was performed in the counties of Uppsala and VĂ€stmanland.
Grassland areas, exposed to annual mowing, are known to host a variety of rare and red-listed vascular species. The area of these grassland are, however, decreasing in the landscape due to modern farming. The fact that roadside verges maintain regular mowing has proven to be a successful concept for many rare vascular plant species in this habitat.
Vascular plants along roadside verges at the State road network were inventoried due to a government mandate during 1995 and 1996. As a result âSpecies rich roadsidesâ were pointed out. After the identification of âspecies rich roadsidesâ, management recommendations were presented to ensure the survival of the found species. Maintenance-ditching is, however, necessary to maintain the function of the road and can spoil the well-established flora. Mosses are earlier not studied in roadside verges and might also be influenced from maintenance ditching.
The aim of this work is to study how mowing and maintenance ditching affects vascular plants and mosses. Four different roadside verges were studied.
The results showed that a roadside verge that recently (one year earlier) has been exposed to maintenance-ditching has fewer vascular plant species than a roadside with an established flora (no maintaining ditching has been done for long time). However, the roadside verge that was exposed to maintenance-ditching three years before the inventory showed the same species richness as the established roadside. However, analysis showed that most of the species found in the established roadsides occur mostly in regularly mowed areas. Species in the roadside verges that has been exposed to maintenance-ditching are found in several environments.
The result of the inventory of mosses showed that maintenance-ditching can be positive for the number of species established. A roadside verge in VĂ€stmanland, exposed to maintenance-ditching three years before inventory, showed considerably larger amount of species than the rest of studied areas. An explanation can be the fact that mosses often are not able to establish among vascular plants.POPULĂRVETENSKAPLIG SAMMANFATTNING
Inom dagens naturvĂ„rd riktas stor uppmĂ€rksamhet pĂ„ enskilda arter av olika slag för att pĂ„ sĂ„ sĂ€tt finna och identifiera miljöer med skyddsvĂ€rd flora och fauna. Ăven vĂ€gkanten Ă€r en miljö som uppmĂ€rksammats och inventerats med avseende pĂ„ arter. Det faktum att vĂ€gkanten utsĂ€tts för regelbunden skötsel i form av Ă„rlig slĂ„tter har visat sig vara en styrka dĂ„ regelbunden skötsel av grĂ€smarker Ă€r ett lyckat koncept för mĂ„nga ovanliga kĂ€rlvĂ€xtarter. TyvĂ€rr minskar arealen grĂ€smarker med regelbunden skötsel i landet.
Med anledning av ett regeringsuppdrag inventerades under 1995 och 1996 det statliga vĂ€gnĂ€tet för att identifiera botaniskt vĂ€rdefulla strĂ€ckor, sĂ„ kallade âartrika vĂ€gkanterâ. Efter identifieringen av vĂ€gstrĂ€ckorna har Trafikverket arbetat med att ta fram olika skötselrekommendationer för de utpekade vĂ€gkanterna. Förutom den regelbundna slĂ„ttern utsĂ€tts vĂ€gkanten Ă€ven för skötsel i form av underhĂ„llsdikning. UnderhĂ„llsdikning innebĂ€r att vegetationen grĂ€vs eller skrapas bort i hela eller delar av vĂ€gkantens innerslĂ€nt, botten och bakslĂ€nt i syfte att sĂ€kerstĂ€lla avrinning av vatten frĂ„n vĂ€gbana och vĂ€gkropp. En sĂ„dan Ă„tgĂ€rd skulle kunna vara negativt för de kĂ€rlvĂ€xtarter som gynnas av regelbunden skötsel.
Syftet med detta arbete Àr att studera hur pass artrik en vÀgkant vilken inte nyligen utsatts för underhÄllsdikning Àr med avseende pÄ kÀrlvÀxter och mossor och jÀmföra med en vÀgkant som nyligen (den senaste 5-Ärsperioden) utsatts för underhÄllsdikning. Fyra olika strÀckor av skogsvÀgkanter i VÀstmanlands lÀn och fyra strÀckor av ÀngsvÀgkanter i Uppsala lÀn inventerades 2003.
Resultatet av inventeringen av kĂ€rlvĂ€xter visade att i Uppsala lĂ€n har den vĂ€gkant som Ă€r âartrik vĂ€gkantâ och som utsatts för underhĂ„llsdikning 2002 fĂ€rre antal arter jĂ€mfört med de som inte utsatts för underhĂ„llsdikning. Den etablerade vegetationen har grĂ€vts/skrapats bort och nya arter har inte hunnit etablera sig. Den vĂ€gkant som utsattes för underhĂ„llsdikning Ă„r 2000 (tre Ă„r före inventering) visar dock ingen skillnad i antal arter mot de vĂ€gkanter som Ă€r intakta, dvs. inte utsatts för underhĂ„llsdikning. Antalet arter kan dock dölja andra fakta dĂ€r man mĂ„ste se vilka egenskaperna de arter som ligger till grund för siffrorna har. I en översiktlig analys av de olika vĂ€gkanterna konstateras att i de fall vĂ€gkanterna var underhĂ„llsdikade har de flesta arterna sin populationstyngdpunkt i vitt skilda typer av marker frĂ„n slĂ„ttermarker till ruderatmarker. Inledningsvis har följaktligen en vĂ€gkant som utsatts för underhĂ„llsdikning fĂ€rre arter Ă€n ej underhĂ„llsdikad vĂ€gkant. Efter en tidsperiod pĂ„ nĂ„gra Ă„r, dĂ„ antalet arter stigit, förekommer ett större antal triviala arter som lika gĂ€rna vĂ€xer i andra typer av marker Ă€n vĂ€lhĂ€vdade fodermarker. I inventeringen av kĂ€rlvĂ€xter i VĂ€stmanlands lĂ€n framkom dock inga skillnader som gick att belĂ€gga statistiskt vad gĂ€ller skillnad i antalet kĂ€rlvĂ€xtarter. Det totala antalet arter av kĂ€rlvĂ€xter var dock i samma nivĂ„ som i Uppsala lĂ€n.
Vad gÀller mossor sÄ var antalet arter störst i VÀstmanlands lÀn vid den lokal som utsatts för underhÄllsdikning Är 2000, tre Är före inventering. Den intilliggande skogen skapar troligen mycket goda förutsÀttningar för etablering av mossor. I vÀgkanten pÄtrÀffades allt frÄn arter som vitmossarter vilka krÀver god tillgÄng pÄ vatten till bÄllevermossor som gÀrna upptrÀder som pionjÀrer i nyligen underhÄllsdikade omrÄden. Vidden av arternas krav pÄ livsmiljö, allt frÄn ruderatmarksarter till arter som förekommer i slÄtter- och betesmarker eller skogsmark, tyder pÄ att underhÄllsdikning har en positiv verkan pÄ antalet arter. I Uppsala lÀn, dÀr miljön var betydligt torrare, var antalet arter av mossor fÄ vid alla vÀgkanter och ingen skillnad i antalet arter kunde belÀggas statistiskt
Hur ska man tolka "det utmÀrktaste i idealisk riktning"? : En uppsats om framstÄende och förÀnderlig tematik i Svenska Akademiens prismotiveringar för Nobelpriset i litteratur
Denna uppsats undersoÌker hur Alfred Nobels vilja att tilldela Nobelpriset i litteratur till âden, som inom litteraturen producerat det utmaÌrktaste i idealisk riktningâ har tolkats av Svenska Akademien genom aÌren. Vidare undersoÌker uppsatsen om och isaÌfall hur prismotiveringarna har foÌraÌndrats genom aÌren. DaÌrutoÌver diskuteras varfoÌr uppvisat resultat kan vara intressant att belysa inom svenskaÌmnet paÌ gymnasiet. FoÌr att erhaÌlla ett resultat har en brukstextanalys genomfoÌrts av samtliga 114 prismotiveringar, vilka formulerats av Svenska Akademien mellan aÌren 1901-2017. Genom brukstextanalys har motiveringarnas ideationella struktur undersoÌkts foÌr att identifiera framstaÌende teman i prismotiveringarna. Resultatet visar en stor variation av framstaÌende teman i Svenska Akademiens prismotiveringar genom aÌren daÌr de mest framstaÌende aÌr: âOriginalitetâ, âKaÌnslosamhet och foÌrmaÌga att beroÌraâ, âEtt foÌrfattarskap uppburet av Idealitetâ, âReferens till hembygd, landomraÌde och specifika kulturomraÌdenâ, âMaÌnniskan och maÌnniskovaÌrdet i fokusâ och âMaÌnskligt lidande och utanfoÌrskapâ. Vidare visar resultatet att tematiken i prismotiveringarna i stor utstraÌckning har foÌraÌndrats under de aÌr daÌ Nobelpriset i litteratur delats ut, samtidigt som en del framstaÌende teman varit aÌterkommande under majoriteten av de aÌrtionden daÌ priset delats ut. Detta innebaÌr att Svenska Akademiens tolkning av Nobels ord har uppnaÌtt en hoÌg grad av baÌde stabilitet och variation.
Kunskap för framtiden? : En kvalitativ undersökning om tidigare gymnasieelevers upplevelser av religionsundervisningen i gymnasieskolan
Denna uppsats undersoÌker i vilken utstraÌckning tidigare gymnasieelever upplever att religionsundervisningen i den svenska gymnasieskolan har varit foÌrberedande foÌr ett liv i samhaÌllet efter avslutade studier. Vidare undersoÌker uppsatsen aÌven tidigare gymnasieelevers upplevelser av religionsundervisningen som betydelsefull och bristfaÌllig. FoÌr att erhaÌlla ett resultat har fyra semistrukturerade intervjuer med tidigare gymnasieelever som laÌst religionskunskap 1 & 2 utefter Gy 11 gjorts. FoÌr att visa paÌ i vilken utstraÌckning religionsundervisningen har varit foÌrberedande foÌr informanterna har insamlat material analyserats utifraÌn en flerdimensionell utbildningsfilosofisk karta vilken anger hur laÌrarens spektrum av urval och innehaÌll aÌr inordnat i flera spaÌnningsfaÌlt av huruvida undervisningen ska syfta till att foÌrvalta en tradition, ett kulturarv, eller om den istaÌllet ska syfta framaÌt och foÌrbereda foÌr framtiden. UndersoÌkningen visar att religionsundervisningen i stor utstraÌckning har varit foÌrberedande foÌr ett liv i samhaÌllet efter avslutade studier foÌr informanterna och att det innehaÌll och de undervisningsmetoder som informanterna upplevde vara bristfaÌlliga i hoÌg grad gaÌr att koppla till en aÌstundan efter en undervisning daÌr diskussion, samtal, projekt- och temaarbeten, konfliktfyllda fraÌgor, grupparbeten och problemloÌsning aÌr centrala aktiviteter. Vidare visade undersoÌkningen paÌ en aÌstundan efter problembaserad, reflekterande, samtidsrelevant och problemloÌsande undervisning daÌr elevernas erfarenheter och intressen aÌr i fokus
Hyperon Polarization along the Beam Direction Relative to the Second and Third Harmonic Event Planes in Isobar Collisions at <math display="inline"><mrow><msqrt><mrow><msub><mrow><mi>s</mi></mrow><mrow><mi>N</mi><mi>N</mi></mrow></msub></mrow></msqrt><mo>=</mo><mn>200</mn><mtext>â</mtext><mtext>â</mtext><mi>GeV</mi></mrow></math>
The polarization of Î and ÎÂŻ hyperons along the beam direction has been measured relative to the second and third harmonic event planes in isobar Ru+Ru and Zr+Zr collisions at sNN=200ââGeV. This is the first experimental evidence of the hyperon polarization by the triangular flow originating from the initial density fluctuations. The amplitudes of the sine modulation for the second and third harmonic results are comparable in magnitude, increase from central to peripheral collisions, and show a mild pT dependence. The azimuthal angle dependence of the polarization follows the vorticity pattern expected due to elliptic and triangular anisotropic flow, and qualitatively disagrees with most hydrodynamic model calculations based on thermal vorticity and shear induced contributions. The model results based on one of existing implementations of the shear contribution lead to a correct azimuthal angle dependence, but predict centrality and pT dependence that still disagree with experimental measurements. Thus, our results provide stringent constraints on the thermal vorticity and shear-induced contributions to hyperon polarization. Comparison to previous measurements at RHIC and the LHC for the second-order harmonic results shows little dependence on the collision system size and collision energy.The polarization of and hyperons along the beam direction has been measured relative to the second and third harmonic event planes in isobar Ru+Ru and Zr+Zr collisions at = 200 GeV. This is the first experimental evidence of the hyperon polarization by the triangular flow originating from the initial density fluctuations. The amplitudes of the sine modulation for the second and third harmonic results are comparable in magnitude, increase from central to peripheral collisions, and show a mild dependence. The azimuthal angle dependence of the polarization follows the vorticity pattern expected due to elliptic and triangular anisotropic flow, and qualitatively disagree with most hydrodynamic model calculations based on thermal vorticity and shear induced contributions. The model results based on one of existing implementations of the shear contribution lead to a correct azimuthal angle dependence, but predict centrality and dependence that still disagree with experimental measurements. Thus, our results provide stringent constraints on the thermal vorticity and shear-induced contributions to hyperon polarization. Comparison to previous measurements at RHIC and the LHC for the second-order harmonic results shows little dependence on the collision system size and collision energy