13 research outputs found
Ozone loss derived from balloon-borne tracer measurements and the SLIMCAT CTM
Balloon-borne measurements of CFC-11 (on flights of the DIRAC in situ gas chromatograph and the DESCARTES grab sampler), ClO and O3 were made during the 1999/2000 winter as part of the SOLVE-THESEO 2000 campaign. Here we present the CFC-11 data from nine flights and compare them first with data from other instruments which flew during the campaign and then with the vertical distributions calculated by the SLIMCAT 3-D CTM. We calculate ozone loss inside the Arctic vortex between late January and early March using the relation between CFC-11 and O3 measured on the flights, the peak ozone loss (1200 ppbv) occurs in the 440â470 K region in early March in reasonable agreement with other published empirical estimates. There is also a good agreement between ozone losses derived from three independent balloon tracer data sets used here. The magnitude and vertical distribution of the loss derived from the measurements is in good agreement with the loss calculated from SLIMCAT over Kiruna for the same days
Calibration and quality assessment of DESCARTES : grabsampler for stratospheric tracers
DESCARTES is a light-weight, balloon-borne grab sampler for stratospheric long-lived tracers developed at the University of Cambridge. 33 flights have been performed with two versions of the instrument at northern latitudes by the DESCARTES team at the Swedish Institute of Space Physics (IRF) in Kiruna during the years 1997-2000. The general interest in long-lived stratospheric tracers is to study the general global circulation of air in the stratosphere and the exchange between the stratosphere and troposphere. In the study of chemical ozone depletion in the stratosphere, long-lived tracers serve as an important reference to distinguish between the variations in ozone of dynamical and chemical origin. This thesis focuses on calibrations and quality assessment of the measurements made with the third version of the DESCARTES instrument based at IRF. Two different general approaches to make calibrations are discussed. Uncertainty estimations for both of these methods are made and the results are tested by laboratory methods and by comparisons to other instruments, including comparisons between two versions of DESCARTES. Analyzed and calibrated flight data for all successful flights are presented. The basic principle of the instrument is to chemically adsorb a number of tracers (in practice only CFC-11 is measured) in an adsorption bed of Carboxen in a micro trap through which the sampled air is driven by a pump. After recovery the adsorbed species in the trap is desorbed by electrical heating of the trap and analysed by gas chromatography. The resulting estimated mixing ratios from the instrument are directly dependent on the adsorption of the sampled species being quantitative in the traps. Laboratory experiments are described using two traps in series, where the performance of the first is tested by sampling the breakthrough by the second. A model is developed to recreate these tests in order to be able to compensate for breakthrough during flights. The model showed that the adsorption in the traps is not explained by simple chromatographic theory and the results allow us only to give an estimation of the uncertainty due to breakthrough.DESCARTES Àr ett lÀtt ballongburet provtagningsinstrument för stratosfÀriska spÄrgaser. Det Àr utvecklat vid universitetet i Cambridge. DESCARTES-teamet vid Institutet för rymdfysik (IRF) i Kiruna har under Ären 1997-2000 genomfört 33 flygningar med tvÄ olika versioner av instrumentet frÄn nordliga latituder. Det generella intresset av lÄnglivade stratosfÀriska spÄrgaser Àr att studera den globala cirkulationen i stratosfÀren och utbytet av luft mellan stratosfÀren och troposfÀren. För studier av den kemiska ozonnedbrytningen i stratosfÀren spelar lÄnglivade spÄrgaser en avgörande roll som referens för att skilja mellan variation i ozonkoncentrationen av kemiskt och dynamiskt ursprung. Denna avhandling fokuserar pÄ kalibrering och kvalitetssÀkring av mÀtningar gjorda med den tredje versionen av DESCARTES-instrumentet hemmahörande vid IRF. TvÄ i grunden olika kalibreringsförfaranden för instrumentet behandlas. OsÀkerhetsuppskattningar Àr gjorda för bÄda dessa metoder och resultaten Àr prövade i laboratorietester. Dessutom jÀmförs resultaten frÄn tvÄ versioner av DESCARTES och andra instrument. Analyserade data frÄn samtliga lyckade flygningar presenteras. Den grundlÀggande principen för instrumentet Àr att pumpa luftprover genom en fÀlla som innehÄller en bÀdd av det kemiska adsorptionsmaterialet Carboxen, som adsorberar ett antal spÄrgaser. NÀr instrumentet hÀmtats tillbaka efter en flygning gasas de adsorberade Àmnena i fÀllan ut genom att fÀllan upphettas pÄ elektrisk vÀg. De utgasade Àmnena analyseras med gaskromatografi. I praktiken kan endast CFC-11 analyseras. Den slutgiltiga bestÀmningen av blandningsförhÄllandet frÄn instrumentet Àr direkt beroende av att adsorptionen i fÀllorna för de Àmnen man vill undersöka Àr fullstÀndig. En serie laboratorieexperiment har genomförts dÀr tvÄ likadana fÀllor kopplats efter varandra. PÄ sÄ sÀtt har tillförlitligheten av den första fÀllan kunnat studeras genom att uppmÀta hur mycket som bryter igenom till den andra fÀllan. En modell har utvecklats för att förstÄ resultatet av dessa tester och kunna kompensera för eventuella genombrott vid provtagning under flygningar. Modellen visade att adsorptionen i fÀllorna inte kan förklaras med enkel kromatografisk teori. Resultaten ger endast möjlighet att bedöma osÀkerheten i mÀtningarna till följd av risken för genombrott
Identifiering av potentiella riskomrÄden för höga halter av benso(a)pyren Nationell kartering av emissioner och halter av B(a)P frÄn vedeldning i smÄhusomrÄden
Den hĂ€r studien Ă€r en kartlĂ€ggning och screening av emissioner och halter av benso(a)pyren (B(a)P) i Sverige. Syftet Ă€r att identifiera potentiella riskomrĂ„denför överskridande av miljökvalitetsnormen (MKN). Ett övervĂ€gande bidrag till haltnivĂ„erna till B(a)P Ă€r emissioner frĂ„n den smĂ„skaliga vedeldningen, varförstudien gĂ„r ut pĂ„ att berĂ€kna och fördela emissionerna frĂ„n uppvĂ€rmning av smĂ„hus.Metodiken bestĂ„r översiktligt av tre delar; berĂ€kning av kommunvisa emissioner av B(a)P i Sverige, fördelning av dessa Ă„rsemissioner inom kommunerna pĂ„ ettraster om 1 km Ă 1 km samt berĂ€kning av Ă„rsmedelhalter utifrĂ„n detta emissionsraster. För att berĂ€kna kommunvisa Ă„rsemissioner av B(a)P utnyttjas statistikfrĂ„n MSB över antalet eldstĂ€der, modellerade vĂ€rden pĂ„ smĂ„husens energibehov frĂ„n ENLOSS, antaganden om eldvanor och emissionsfaktorer per typ aveldstad. De kommunvisa emissionerna fördelas sedan inom kommunen i ett grid om 1 km Ă 1 km utgĂ„ende frĂ„n antal kvadratmeter boyta smĂ„hus per km2 frĂ„nfastighetsregistret. För pannor anvĂ€nds dessutom tĂ€tortsvis statistik frĂ„n Energimarknadsinspektionen över antal anslutna smĂ„hus till fjĂ€rrvĂ€rmenĂ€t, som vienligt egen fördelning applicerar tĂ€tortsvis.Slutligen berĂ€knas Ă„rsmedelhalter av B(a)P utifrĂ„n emissionsrastret pĂ„ 1 km Ă 1 km utgĂ„ende frĂ„n linjĂ€ra samband mellan emissioner och halter frĂ„n tidigaregenomförda lokalskaliga spridningsberĂ€kningar med SIMAIR-ved i VĂ€sterbottenprojektet.Huvudslutsatserna frĂ„n studien Ă€r följande:âą De högsta Ă„rsemissionerna av B(a)P frĂ„n vedpannor, som stĂ„r för i sĂ€rklass högst emission per enhet och dĂ€rmed har störst pĂ„verkan pĂ„ den lokalaluftkvaliteten, berĂ€knas för SkellefteĂ„ (18 200 g Ă„râ1) följt av Ărnsköldsvik (13 600 g Ă„râ1), Gotland (13 500 g Ă„râ1), Sundsvall (12 900 g Ă„râ1) och Hudiksvall (12300 g Ă„râ1).âą UtifrĂ„n ett linjĂ€rt antagande mellan emissioner och halter fĂ„s kommunvisa Ă„rsmedelhalter av B(a)P 2012 pĂ„ 0.03 â 1.03 ng mâ3 för haltmĂ„ttet kartans högstavĂ€rde (KHV). Motsvarande vĂ€rden för kartans ytmedelvĂ€rde (KYM) Ă€r 0.01 â 0.25 ng mâ3.âą BerĂ€kningarna indikerar att det föreligger risk för överskridande av MKN (>1.0 ng mâ3) i vissa enskilda gridrutor i tĂ€torterna SollefteĂ„ och Laholm (avseendeĂ„rsmedelhalt av B(a)P uttryckt som KHV). Höga Ă„rsmedelhalter (>0.8 ng mâ3) fĂ„s Ă€ven för Kramfors, SĂ€ffle, Arvidsjaur, Boden, SkellefteĂ„ och TrollhĂ€ttan.Detta Ă€r kommuner med en stor andel vedpannor i förhĂ„llande till lokaleldstĂ€der.âą Merparten (273 av 290) av kommunerna i Sverige har haltnivĂ„er (KHV) högre Ă€n miljökvalitetsmĂ„let Frisk luft (>0.1 ng mâ3). HĂ€r Ă€r pĂ„verkan Ă€venbetydande för utslĂ€pp frĂ„n trivseleldning med lokaleldstĂ€der.âą Studien ska ses som en översiktlig kartlĂ€ggning och screening av emissioner och halter av B(a)P frĂ„n smĂ„skaliga vedeldningen. BerĂ€kningarna kan ansesrepresentera ett âworst caseâ.âą Den i sĂ€rklass största osĂ€kerheten vad gĂ€ller indata Ă€r statistiken frĂ„n MSB över antalet eldstĂ€der per kommun, samt hur eldstĂ€derna fördelas mellan olikakommuner i gemensamma rĂ€ddningstjĂ€nstomrĂ„den. Detaljeringsgraden av underlaget samt klassificeringen av eldstĂ€derna kan variera betydligt mellan olikakommuner/rĂ€ddningstjĂ€nstförbund. För kommuner som enligt berĂ€kningarna har haltnivĂ„er som överskrider eller Ă€r nĂ€ra att överskrida MKN rekommenderas, iett första steg, att en noggrannare granskning/inventering görs av indata som anvĂ€nds i berĂ€kningarna, i synnerhet antalet eldstĂ€der. In this report methods and results are presented from downscaling of about 40 climat
BerÀkningar av emissioner och halter avbenso(a)pyren och partiklar frÄnsmÄskalig vedeldning : Luftkvalitetsmodellering för SkellefteÄ, Strömsunds och AlingsÄs kommuner
I denna studie har emissioner och halter i utomhusluften av benso(a)pyren (B(a)P) samt partiklar (PM2.5) berÀknats för SkellefteÄ, Strömsunds och AlingsÄs kommuner avseende smÄskalig uppvÀrmning. Emissioner har berÀknats för hela kommunerna, medan luftkvalitet har modellerats för tvÄ tÀtorter i varje kommun; Boliden och BureÄ i SkellefteÄ kommun, Backe och Hoting i Strömsunds kommun samt AlingsÄs och Sollebrunn i AlingsÄs kommun. De tre kommunerna valdes dÄ de identifierades ha höga B(a)P-halter i den tidigare nationella B(a)P-kartlÀggningen samt tillgÄng till sotarregister av tillrÀcklig bra kvalitet; tÀtorterna valdes genom att analysera emissionsberÀkningarna i varje kommun och vÀlja ut tÀtorter med de högsta emissionerna. Syftet med studien Àr undersöka hur B(a)P- och PM2.5-halterna i Sverige förhÄller sig till miljökvalitetsnormer, utvÀrderingströsklar samt preciseringen av miljökvalitetsmÄlet Frisk luft och analysera hur stort gapet Àr för att klara dessa. Detta genom spridningsmodellering samt utvÀrdering mot mÀtningar i fem av tÀtorterna. OsÀkerheterna i den tidigare gjorda nationella karteringen av B(a)Phalter frÄn smÄskalig vedeldning (Andersson et al., 2015), som ska ses som en preliminÀr bedömning av halterna, utvÀrderas ocksÄ. Vidare undersöks, genom kÀnslighetsanalys, hur antaganden om emissionsfaktorer och eldvanor pÄverkar luftkvaliteten i omrÄdena. En av de ÄtgÀrder som utreds Àr att byta ut gamla vedpannor mot moderna eldstÀder. Luftmiljövinsterna av detta undersöks ocksÄ genomspridningsmodellering. Emissionerna frÄn eldstÀderna har berÀknats utifrÄn information frÄn sotarregister i de olika kommunerna, dÀr eldstÀderna har klassificerats som vedpannor (miljögodkÀnda och ickemiljögodkÀnda), lokaleldstÀder, flis- och pelletspannor samt övriga pannor (mest oljepannor). Geolokalisering, dvs. framtagandet av koordinater, har gjorts för de olika eldstÀderna i registren baserat pÄ adresser. Med hjÀlp av modellerade energibehov för ett genomsnittligt meteorologiskt kalenderÄr för perioden 1960-1990, för ett genomsnittligt smÄhus, samt antaganden om emissionsfaktorer, eldstÀders nyttjandegrad samt verkningsgrad har sedan emissionerna berÀknats. Lokalskalig spridningsmodellering med en rumslig upplösning om 20 m à 20 m har genomförts för de utvalda tÀtorterna med den Gaussiska lokalskaliga spridningsmodellen Dispersion, som Àr samma lokala modell som finns i modellsystemet SIMAIR-ved. Vid spridningsmodelleringen har meteorologiska data frÄn Mesan för kalenderÄr 2016 och 2017 anvÀnts. Bakgrundshalter har inkluderats för PM2.5, men enbart lokalt haltbidrag frÄn smÄskalig uppvÀrmning har berÀknats för B(a)P; ett schablontillÀgg av bakgrundshalter för B(a)P har gjorts för varje tÀtort. Modelleringen har ocksÄ utvÀrderats mot preliminÀra mÀtresultat (mÄnadsprovtagning) av B(a)P avseende juni- december 2017 i Boliden, BureÄ, Backe, Hoting samt AlingsÄs tÀtort samt mÀtningar av PM2.5 i BureÄ och Backe (mÀtningarna har utförts av Svenska Miljöinstitutet IVL pÄ uppdrag av NaturvÄrdsverket
New method of calculating emissions from tyre and brake wear and road abrasion
Emissionsfaktorerna för partiklar frĂ„n vĂ€gslitage utreddes under 2014 som en följd av Trafikverkets kommentarer angĂ„ende emissionsfaktorn för PM2.5 för dubbdĂ€ck. Utredningen resulterade i reviderade emissionsfaktorer för vĂ€gslitage, och det konstaterades ocksĂ„ att Sverige borde basera sina utslĂ€pp frĂ„n dĂ€ck- och bromsslitage samt vĂ€gslitage pĂ„ en mer robust modell som Ă€ven tar hĂ€nsyn till meteorologi.I detta projekt anvĂ€ndes modellsystemet SIMAIR till att utveckla en ny metod för berĂ€kning av emissioner frĂ„n vĂ€gtrafikens fordons- och vĂ€gslitage i Sverige. Den nya metoden tar hĂ€nsyn till flera faktorer som inte har tagits hĂ€nsyn till i tidigare utslĂ€ppsberĂ€kningar, sĂ„som meteorologi, regionala variationer och uppmĂ€tta PM10-halter i trafiknĂ€ra miljöer (gaturum) för verifiering av modellen.För Ă„ren 2008-2014 erhölls Ă„rliga emissionsfaktorer för PM10 för Ă„tta olika regioner som tĂ€cker hela landet. MedelvĂ€rdet av emissionsfaktorerna per region varierade mellan 120 mg/km i södra Sverige och 200 mg/km i region Ăst. De resulterande emissionerna Ă€r generellt nĂ„got högre jĂ€mfört med i tidigare berĂ€kningar.Den nya metoden bedöms förbĂ€ttra kvaliteten i Sveriges utslĂ€ppsberĂ€kningar för fordons- och vĂ€gslitage avsevĂ€rt. För att ytterligare förbĂ€ttra metoden föreslĂ„s jĂ€mförande berĂ€kningar nĂ€r NORTRIP-modellen har implementerats i SIMAIR, och att automatisera metoden sĂ„ att det Ă€r möjligt att Ă„rligen uppdatera emissionsfaktorerna med fler vĂ€glĂ€nkar som grund.In 2014, the Swedish emission factors used for particulate matter from road abrasion were reviewed as a consequence of remarks made by the Swedish Transport Administration (STA) regarding PM2.5 emission factors for studded tyres. The review resulted in revised emission factors from road abrasion, and it also concluded that Sweden should base its estimates from tyre and brake wear and road abrasion on a more robust model that also takes meteorology into account.In the current project, the SIMAIR model system was used to develop a new method to estimate non-exhaust PM emissions from road traffic in Sweden. The new methodology takes into account several factors that have not been considered in previous estimates, such as meteorology, regional variations and measured PM10 concentrations in urban street canyons for model verification.Annual emission factors for PM10 were obtained for eight different regions covering all of Sweden for the years 2008-2014. The average emission factors per region vary between 120 mg/km in southern Sweden and 200 mg/km in region Ăst (eastern Sweden). The resulting emissions are generally somewhat higher than previous estimates.The new method is considered to substantially improve the quality of the Swedish non-exhaust PM emission estimates. The method can be further improved when the NORTRIP model has been implemented in SIMAIR, and by automatizing the method to enable annual updates of the emission factors that are representative for more road links
Metod- och kvalitetsbeskrivning för geografiskt fördelade emissioner till luft (submission 2021)
Sverige rapporterar Ă„rligen nationella utslĂ€pp till luft till UNFCCC (FN:s klimatkonvention) och CLRTAP (UNECE:s konvention om grĂ€nsöverskridande luftföroreningar), sĂ„ kallade submissioner. SMED har sedan rapporteringsĂ„ret 2001 ansvaret att pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket ta fram allt dataunderlag och tillhörande dokumentation för dessa rapporteringar. Förutom emissioner pĂ„ nationell nivĂ„ finns Ă€ven behov av data med högre geografisk upplösning. För regional uppföljning av miljömĂ„len behövs emissioner pĂ„ kommun- och lĂ€nsnivĂ„. Detta dokument utgör en metod- och kvalitetsbeskrivning av geografiskt fördelade emissioner för Ă„ren 1990, 2000, 2005 samt 2010-2019, rapporterade i submission 2021. Emissionerna presenteras i 55 olika sektorer uppdelade pĂ„ nio huvudsektorer. Huvudsektorerna Ă€r El och fjĂ€rrvĂ€rme, Egen uppvĂ€rmning av bostĂ€der och lokaler, Industri (energi och processer), Transporter, Arbetsmaskiner, ProduktanvĂ€ndning (inkl. lösningsmedel), Jordbruk, Avfall (inkl. avlopp) samt Utrikes transporter. De Ă€mnen som ingĂ„r ges nedan. VĂ€xthusgaser: CO2 (fossilt ursprung), CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 Metaller:  Pb, Cd, Hg, As, Cr, Cu, Ni, Se, Zn Partiklar:  PM2.5, PM10, TSP (Partiklar total), BC (sot) Ăvriga luftföroreningar: NOx, SOX, NH3, NMVOC, CO, dioxin, benso(a)pyren, PAH-4, HCB, PCB För huvudsektorn Utrikes transporter fördelas eller redovisas inga vĂ€xthusgaser geografiskt. Den geografiska fördelningen utförs huvudsakligen enligt konceptet âtop-downâ. Detta innebĂ€r att emissioner bryts ner frĂ„n en nationell totalemission för att uppnĂ„ en högre rumslig upplösning pĂ„ lokal nivĂ„. Nedbrytningen till högre rumslig upplösning krĂ€ver en geografisk begrĂ€nsning av emissionerna och statistik pĂ„ regional nivĂ„. Metoden för geografisk fördelning tillĂ„ter för vissa utslĂ€ppskĂ€llor en hög rumslig upplösning (t.ex. för vĂ€gtrafik och industriprocesser). För flera sektorer Ă€r emellertid resultaten otillförlitliga om de ska studeras med högre upplösning Ă€n kommunnivĂ„ (i vissa fall Ă€ven lĂ€nsnivĂ„). Resultaten frĂ„n den geografiska fördelningen lagras i Ă„rsvisa emissionsdatabaser i SMHIs tekniska system för luftvĂ„rdsarbete; Clair. Ur Clair exporteras emissionerna till Excel-tabeller pĂ„ lĂ€ns- och kommunnivĂ„. Exempel pĂ„ resultaten redovisas grafiskt pĂ„ lĂ€nsnivĂ„ och för huvudsektorer. Emissionerna presenteras Ă€ven pĂ„ karta, samt i diagram. Publicering av resultaten sker via www.rus.lst.se t.o.m. 2021-10-31 dĂ„ resultatet kommer att presenteras pĂ„ SMHI:s datavĂ€rdskap hemsida: www.nationellaemissionsdatabasen.smhi.se. Resultatet kommer fortfarande finnas lĂ€nkat till RUS hemsida efter 2021-10-31. En presentation riktad mot allmĂ€nheten ges Ă€ven pĂ„ http://utslappisiffror.naturvardsverket.se/. Arbetet med geografisk fördelning av Sveriges utslĂ€pp till luft Ă€r sedan 2007 ett Ă„rligt projekt. Projektet har ett lĂ„ngsiktigt perspektiv med mĂ„lsĂ€ttningen att stegvis förbĂ€ttra kvaliteten pĂ„ geografiskt upplösta emissionsdata. Resultaten för alla sektorer presenteras med samma geografiska upplösning Ă€ven om kvaliteten varierar. PĂ„ grund av detta krĂ€vs det att anvĂ€ndare av dessa emissionsdata gĂ„r igenom kvalitetsbeskrivningen och bedömer om osĂ€kerheterna Ă€r acceptabla för den aktuella tillĂ€mpningen. Kvalitetsklassningen kan ge vĂ€gledning om de osĂ€kerheter som finns pĂ„ huvudsektornivĂ„ (en kvalitetsbeskrivning finns Ă€ven i avsnitten i detta dokument för varje ingĂ„ende undersektor). Genom retroaktiva omrĂ€kningar sĂ€kerstĂ€lls att metodförĂ€ndringar inte orsakar trendbrott. I vissa fall har dock tillgĂ€ngliga grunddata (t.ex. statistik) förĂ€ndrats, vilket kan leda till icke-reella trendbrott
Metod- och kvalitetsbeskrivning för geografiskt fördelade emissioner till luft (submission 2021)
Sverige rapporterar Ă„rligen nationella utslĂ€pp till luft till UNFCCC (FN:s klimatkonvention) och CLRTAP (UNECE:s konvention om grĂ€nsöverskridande luftföroreningar), sĂ„ kallade submissioner. SMED har sedan rapporteringsĂ„ret 2001 ansvaret att pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket ta fram allt dataunderlag och tillhörande dokumentation för dessa rapporteringar. Förutom emissioner pĂ„ nationell nivĂ„ finns Ă€ven behov av data med högre geografisk upplösning. För regional uppföljning av miljömĂ„len behövs emissioner pĂ„ kommun- och lĂ€nsnivĂ„. Detta dokument utgör en metod- och kvalitetsbeskrivning av geografiskt fördelade emissioner för Ă„ren 1990, 2000, 2005 samt 2010-2019, rapporterade i submission 2021. Emissionerna presenteras i 55 olika sektorer uppdelade pĂ„ nio huvudsektorer. Huvudsektorerna Ă€r El och fjĂ€rrvĂ€rme, Egen uppvĂ€rmning av bostĂ€der och lokaler, Industri (energi och processer), Transporter, Arbetsmaskiner, ProduktanvĂ€ndning (inkl. lösningsmedel), Jordbruk, Avfall (inkl. avlopp) samt Utrikes transporter. De Ă€mnen som ingĂ„r ges nedan. VĂ€xthusgaser: CO2 (fossilt ursprung), CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 Metaller:  Pb, Cd, Hg, As, Cr, Cu, Ni, Se, Zn Partiklar:  PM2.5, PM10, TSP (Partiklar total), BC (sot) Ăvriga luftföroreningar: NOx, SOX, NH3, NMVOC, CO, dioxin, benso(a)pyren, PAH-4, HCB, PCB För huvudsektorn Utrikes transporter fördelas eller redovisas inga vĂ€xthusgaser geografiskt. Den geografiska fördelningen utförs huvudsakligen enligt konceptet âtop-downâ. Detta innebĂ€r att emissioner bryts ner frĂ„n en nationell totalemission för att uppnĂ„ en högre rumslig upplösning pĂ„ lokal nivĂ„. Nedbrytningen till högre rumslig upplösning krĂ€ver en geografisk begrĂ€nsning av emissionerna och statistik pĂ„ regional nivĂ„. Metoden för geografisk fördelning tillĂ„ter för vissa utslĂ€ppskĂ€llor en hög rumslig upplösning (t.ex. för vĂ€gtrafik och industriprocesser). För flera sektorer Ă€r emellertid resultaten otillförlitliga om de ska studeras med högre upplösning Ă€n kommunnivĂ„ (i vissa fall Ă€ven lĂ€nsnivĂ„). Resultaten frĂ„n den geografiska fördelningen lagras i Ă„rsvisa emissionsdatabaser i SMHIs tekniska system för luftvĂ„rdsarbete; Clair. Ur Clair exporteras emissionerna till Excel-tabeller pĂ„ lĂ€ns- och kommunnivĂ„. Exempel pĂ„ resultaten redovisas grafiskt pĂ„ lĂ€nsnivĂ„ och för huvudsektorer. Emissionerna presenteras Ă€ven pĂ„ karta, samt i diagram. Publicering av resultaten sker via www.rus.lst.se t.o.m. 2021-10-31 dĂ„ resultatet kommer att presenteras pĂ„ SMHI:s datavĂ€rdskap hemsida: www.nationellaemissionsdatabasen.smhi.se. Resultatet kommer fortfarande finnas lĂ€nkat till RUS hemsida efter 2021-10-31. En presentation riktad mot allmĂ€nheten ges Ă€ven pĂ„ http://utslappisiffror.naturvardsverket.se/. Arbetet med geografisk fördelning av Sveriges utslĂ€pp till luft Ă€r sedan 2007 ett Ă„rligt projekt. Projektet har ett lĂ„ngsiktigt perspektiv med mĂ„lsĂ€ttningen att stegvis förbĂ€ttra kvaliteten pĂ„ geografiskt upplösta emissionsdata. Resultaten för alla sektorer presenteras med samma geografiska upplösning Ă€ven om kvaliteten varierar. PĂ„ grund av detta krĂ€vs det att anvĂ€ndare av dessa emissionsdata gĂ„r igenom kvalitetsbeskrivningen och bedömer om osĂ€kerheterna Ă€r acceptabla för den aktuella tillĂ€mpningen. Kvalitetsklassningen kan ge vĂ€gledning om de osĂ€kerheter som finns pĂ„ huvudsektornivĂ„ (en kvalitetsbeskrivning finns Ă€ven i avsnitten i detta dokument för varje ingĂ„ende undersektor). Genom retroaktiva omrĂ€kningar sĂ€kerstĂ€lls att metodförĂ€ndringar inte orsakar trendbrott. I vissa fall har dock tillgĂ€ngliga grunddata (t.ex. statistik) förĂ€ndrats, vilket kan leda till icke-reella trendbrott
Metod- och kvalitetsbeskrivning för geografiskt fördelade emissioner till luft under 2017
Sverige rapporterar Ă„rligen nationella utslĂ€pp till luft till UNFCCC (FN:s klimatÂkonvention) och CLRTAP (UNECE:s konvention om grĂ€nsöverskridande luftföroreningar), sĂ„ kallade submissioner. Förutom emissioner pĂ„ nationell nivĂ„ finns Ă€ven behov av data med högre geografisk upplösning. För regional uppföljning av miljömĂ„len behövs emissioner pĂ„ kommun- och lĂ€nsnivĂ„. Detta dokument utgör en metod- och kvalitetsbeskrivning av geografiskt fördelade emissioner för Ă„ren 1990, 2000, 2005 samt 2010-2015. Emissionerna presenteras i 45 olika sektorer uppdelade pĂ„ Ă„tta huvudsektorer. Huvudsektorerna Ă€r El och uppvĂ€rmning, Industri (energi och processer), Transporter, ProduktanvĂ€ndning, Avfall och avlopp, Internationell luftfart och sjöfart, Jordbruk samt Arbetsmaskiner. Uppdelningen Ă€r förĂ€ndrad jĂ€mfört med föregĂ„ende Ă„r vad gĂ€ller industrins utslĂ€pp samt utslĂ€ppen frĂ„n energiförförsörjning, se avsnittet FörĂ€ndringar i nationella totalemissioner samt sektorsindelning, jĂ€mfört med föregĂ„ende Ă„r. De Ă€mnen som ingĂ„r Ă€r vĂ€xthusgaser, metaller, partiklar och övriga Ă€mnen, totalt 29 Ă€mnen. Arbetet med geografisk fördelning av Sveriges utslĂ€pp till luft Ă€r sedan 2007 ett Ă„rligt projekt. Projektet har ett lĂ„ngsiktigt perspektiv med mĂ„lsĂ€ttningen att stegvis förbĂ€ttra kvaliteten pĂ„ geografiskt upplösta emissionsdata
Metod- och kvalitetsbeskrivning för geografiskt fördelade emissioner till luft (submission 2022)
Sverige rapporterar Ă„rligen nationella utslĂ€pp till luft till UNFCCC (FN:s klimatkonvention) och CLRTAP (UNECE:s konvention om grĂ€nsöverskridande luftföroreningar), sĂ„ kallade submissioner. SMED har sedan rapporteringsĂ„ret 2001 ansvaret att pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket ta fram allt dataunderlag och det mesta av tillhörande dokumentation för dessa rapporteringar. Förutom emissioner pĂ„ nationell nivĂ„ finns Ă€ven behov av data med högre geografisk upplösning. För regional uppföljning av miljömĂ„len behövs emissioner pĂ„ kommun- och lĂ€nsnivĂ„. Detta dokument utgör en metod- och kvalitetsbeskrivning av geografiskt fördelade emissioner för Ă„ren 1990, 2000, 2005, 2010 samt 2015-2020, rapporterade i submission 2022. Emissionerna presenteras i 54 olika sektorer uppdelade pĂ„ nio huvudsektorer. Huvudsektorerna Ă€r El och fjĂ€rrvĂ€rme, Egen uppvĂ€rmning av bostĂ€der och lokaler, Industri (energi och processer), Transporter, Arbetsmaskiner, ProduktanvĂ€ndning (inkl. lösningsmedel), Jordbruk, Avfall (inkl. avlopp) samt Utrikes transporter. De Ă€mnen som ingĂ„r ges nedan. Notera att utslĂ€pp av koldioxid enbart omfattar koldioxid med fossilt ursprung. VĂ€xthusgaser: CO2 (fossilt ursprung), CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 Metaller:  Pb, Cd, Hg, As, Cr, Cu, Ni, Se, Zn Partiklar:  PM2.5, PM10, TSP (Partiklar total), BC (sot) Ăvriga luftföroreningar: NOX, SOX, NH3, NMVOC, CO, dioxin, benso(a)pyren, PAH-4, HCB, PCB För huvudsektorn Utrikes transporter fördelas eller redovisas inga vĂ€xthusgaser geografiskt. Den geografiska fördelningen utförs huvudsakligen enligt konceptet âtopdownâ. Detta innebĂ€r att emissioner bryts ner frĂ„n en nationell totalemission för att uppnĂ„ en högre rumslig upplösning pĂ„ lokal nivĂ„. Nedbrytningen till högre rumslig upplösning krĂ€ver en geografisk begrĂ€nsning av emissionerna och statistik pĂ„ regional nivĂ„. Metoden för geografisk fördelning tillĂ„ter för vissa utslĂ€ppskĂ€llor en hög rumslig upplösning (t.ex. för vĂ€gtrafik och industriprocesser). För flera sektorer Ă€r emellertid resultaten otillförlitliga om de ska studeras med högre upplösning Ă€n kommunnivĂ„ (i vissa fall Ă€ven lĂ€nsnivĂ„). Resultaten frĂ„n den geografiska fördelningen lagras i Ă„rsvisa emissionsdatabaser i SMHI:s tekniska system för luftvĂ„rdsarbete; Clair. Ur Clair exporteras emissionerna till Excel-tabeller pĂ„ lĂ€ns- och kommunnivĂ„. Exempel pĂ„ resultaten redovisas grafiskt pĂ„ lĂ€nsnivĂ„ och för huvudsektorer. Emissionerna presenteras Ă€ven pĂ„ karta, samt i diagram. Publicering av resultaten sker via SMHI:s datavĂ€rdskap hemsida: www.nationellaemissionsdatabasen.smhi.se För att ta del av information om enskilda industrier/verksamheter sĂ„ kan dessa hittas pĂ„ http://utslappisiffror.naturvardsverket.se. Arbetet med geografisk fördelning av Sveriges utslĂ€pp till luft Ă€r sedan 2007 ett Ă„rligt projekt. Projektet har ett lĂ„ngsiktigt perspektiv med mĂ„lsĂ€ttningen att stegvis förbĂ€ttra kvaliteten pĂ„ geografiskt upplösta emissionsdata. Resultaten för alla sektorer presenteras med samma geografiska upplösning Ă€ven om kvaliteten varierar. PĂ„ grund av detta krĂ€vs det att anvĂ€ndare av dessa emissionsdata gĂ„r igenom kvalitetsbeskrivningen och bedömer om osĂ€kerheterna Ă€r acceptabla för den aktuella tillĂ€mpningen. Kvalitetsklassningen kan ge vĂ€gledning om de osĂ€kerheter som finns pĂ„ huvudsektornivĂ„ (en kvalitetsbeskrivning finns Ă€ven i avsnitten i detta dokument för varje ingĂ„ende undersektor). Genom retroaktiva omrĂ€kningar sĂ€kerstĂ€lls att metodförĂ€ndringar inte orsakar trendbrott. I vissa fall har dock tillgĂ€ngliga grunddata (t.ex. statistik) förĂ€ndrats, vilket kan leda till icke-reella trendbrott
Metod- och kvalitetsbeskrivning för geografiskt fördelade emissioner till luft (submission 2022)
Sverige rapporterar Ă„rligen nationella utslĂ€pp till luft till UNFCCC (FN:s klimatkonvention) och CLRTAP (UNECE:s konvention om grĂ€nsöverskridande luftföroreningar), sĂ„ kallade submissioner. SMED har sedan rapporteringsĂ„ret 2001 ansvaret att pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket ta fram allt dataunderlag och det mesta av tillhörande dokumentation för dessa rapporteringar. Förutom emissioner pĂ„ nationell nivĂ„ finns Ă€ven behov av data med högre geografisk upplösning. För regional uppföljning av miljömĂ„len behövs emissioner pĂ„ kommun- och lĂ€nsnivĂ„. Detta dokument utgör en metod- och kvalitetsbeskrivning av geografiskt fördelade emissioner för Ă„ren 1990, 2000, 2005, 2010 samt 2015-2020, rapporterade i submission 2022. Emissionerna presenteras i 54 olika sektorer uppdelade pĂ„ nio huvudsektorer. Huvudsektorerna Ă€r El och fjĂ€rrvĂ€rme, Egen uppvĂ€rmning av bostĂ€der och lokaler, Industri (energi och processer), Transporter, Arbetsmaskiner, ProduktanvĂ€ndning (inkl. lösningsmedel), Jordbruk, Avfall (inkl. avlopp) samt Utrikes transporter. De Ă€mnen som ingĂ„r ges nedan. Notera att utslĂ€pp av koldioxid enbart omfattar koldioxid med fossilt ursprung. VĂ€xthusgaser: CO2 (fossilt ursprung), CH4, N2O, HFC, PFC, SF6 Metaller:  Pb, Cd, Hg, As, Cr, Cu, Ni, Se, Zn Partiklar:  PM2.5, PM10, TSP (Partiklar total), BC (sot) Ăvriga luftföroreningar: NOX, SOX, NH3, NMVOC, CO, dioxin, benso(a)pyren, PAH-4, HCB, PCB För huvudsektorn Utrikes transporter fördelas eller redovisas inga vĂ€xthusgaser geografiskt. Den geografiska fördelningen utförs huvudsakligen enligt konceptet âtopdownâ. Detta innebĂ€r att emissioner bryts ner frĂ„n en nationell totalemission för att uppnĂ„ en högre rumslig upplösning pĂ„ lokal nivĂ„. Nedbrytningen till högre rumslig upplösning krĂ€ver en geografisk begrĂ€nsning av emissionerna och statistik pĂ„ regional nivĂ„. Metoden för geografisk fördelning tillĂ„ter för vissa utslĂ€ppskĂ€llor en hög rumslig upplösning (t.ex. för vĂ€gtrafik och industriprocesser). För flera sektorer Ă€r emellertid resultaten otillförlitliga om de ska studeras med högre upplösning Ă€n kommunnivĂ„ (i vissa fall Ă€ven lĂ€nsnivĂ„). Resultaten frĂ„n den geografiska fördelningen lagras i Ă„rsvisa emissionsdatabaser i SMHI:s tekniska system för luftvĂ„rdsarbete; Clair. Ur Clair exporteras emissionerna till Excel-tabeller pĂ„ lĂ€ns- och kommunnivĂ„. Exempel pĂ„ resultaten redovisas grafiskt pĂ„ lĂ€nsnivĂ„ och för huvudsektorer. Emissionerna presenteras Ă€ven pĂ„ karta, samt i diagram. Publicering av resultaten sker via SMHI:s datavĂ€rdskap hemsida: www.nationellaemissionsdatabasen.smhi.se För att ta del av information om enskilda industrier/verksamheter sĂ„ kan dessa hittas pĂ„ http://utslappisiffror.naturvardsverket.se. Arbetet med geografisk fördelning av Sveriges utslĂ€pp till luft Ă€r sedan 2007 ett Ă„rligt projekt. Projektet har ett lĂ„ngsiktigt perspektiv med mĂ„lsĂ€ttningen att stegvis förbĂ€ttra kvaliteten pĂ„ geografiskt upplösta emissionsdata. Resultaten för alla sektorer presenteras med samma geografiska upplösning Ă€ven om kvaliteten varierar. PĂ„ grund av detta krĂ€vs det att anvĂ€ndare av dessa emissionsdata gĂ„r igenom kvalitetsbeskrivningen och bedömer om osĂ€kerheterna Ă€r acceptabla för den aktuella tillĂ€mpningen. Kvalitetsklassningen kan ge vĂ€gledning om de osĂ€kerheter som finns pĂ„ huvudsektornivĂ„ (en kvalitetsbeskrivning finns Ă€ven i avsnitten i detta dokument för varje ingĂ„ende undersektor). Genom retroaktiva omrĂ€kningar sĂ€kerstĂ€lls att metodförĂ€ndringar inte orsakar trendbrott. I vissa fall har dock tillgĂ€ngliga grunddata (t.ex. statistik) förĂ€ndrats, vilket kan leda till icke-reella trendbrott