9 research outputs found
A van der Waals density functional study of chloroform and other trihalomethanes on graphene
A computational study of chloroform (CHCl3) and other trihalomethanes (THMs) adsorbed on
graphene is presented. The study uses the van der Waals density functional method to obtain ad-
sorption energies and adsorption structures for these molecules of environmental concern. In this
study, chloroform is found to adsorb with the H atom pointing away from graphene, with adsorption
energy 357 meV (34.4 kJ/mol). For the other THMs studied the calculated adsorption energy values
vary from 206 meV (19.9 kJ/mol) for fluoroform (CHF3) to 404 meV (39.0 kJ/mol) for bromoform
(CHBr3). The corrugation of graphene as seen by the THMs is small, the difference in adsorption
energy along the graphene plane is less than 6 meV for chloroform
Luftmakt i humanitÀra interventioner : en prövning av Wardens teori
Air power has shown its usefulness throughout many wars and has been an effective tool for military interventions during the last decades. How airpower should be applied has been a highly debated topic for as long as it has been around. However, its use in humanitarian interventions is comparatively unresearched. One theorist that have received a lot of attention is John Warden and his five-ring-model. The purpose of this thesis is to test Wardens theory in humanitarian interventions, in order to contribute with research on the use of airpower in humanitarian interventions. This thesis is a comparative case study examining two similar and successful humanitarian interventions, Operation Deliberate Force and Operation Odyssey Dawn/Unified Protector. Results show that Wardens theory can not explain the success of the use of airpower in the operations. There are however some interesting similarities between the two operations that could be the key to success in humanitarian interventions. Further research is required to investigate this conclusion.Uppsatsen skriven VT 2018 under Termin 4 Officersprogrammet 16-19 med inriktning mot flyg. Examen genomförs VT 2019.</p
Generation Z in the restaurant industry : What needs to change to attract them to the restaurant profession?
Generation Z in the restaurant industry : What needs to change to attract them to the restaurant profession?
SÀkerhetsmÄl i tunnlar
Risktec Projektledning har tillsammans med COWI fĂ„tt i uppdrag av Transportstyrelsen och Trafikverket att ta fram denna rapport om SĂ€kerhetsmĂ„l i tunnlar. Transportstyrelsen kan samordna och ge förslag pĂ„ sĂ€kerhetsmĂ„l för trafikslagen vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g, tunnelbana och spĂ„rvĂ€g. Det Ă€r möjligt genom att Transportstyrelsen har ett trafikslagsövergripande ansvar och Ă€ven ett bemyndigande enligt plan- och byggförordningen. Det har inte varit möjligt tidigare, dĂ„ ansvaret var uppdelat pĂ„ bland andra kommuner, VĂ€gverket, Banverket och Boverket. Krav pĂ„ utformning av tunnlar och, i viss omfattning, krav pĂ„ riskanalys finns idag för tunnlar, men krav pĂ„ sĂ€kerhetsmĂ„l saknas. Kraven ger utrymme för tolkning i samband med projektering och förvaltning. OsĂ€kerhet kan uppstĂ„ om vilka mĂ„l som ska uppnĂ„s, och olika risknivĂ„er kan bli resultatet nĂ€r kraven tillĂ€mpas i olika projekt. Mot denna bakgrund genomförde Transportstyrelsen 2015 - 2016 ett FoI-projekt som redovisas i rapporten âSĂ€kerhetsmĂ„l för trafikanter i vĂ€g- och spĂ„rtunnlarâ . En fortsĂ€ttning pĂ„ detta projekt initierades av Transportstyrelsen och Trafikverket under 2018 med mĂ„let att föreslĂ„ en vĂ€l avvĂ€gd lĂ€gsta acceptabel sĂ€kerhetsnivĂ„ för vĂ€gtunnlar, jĂ€rnvĂ€gstunnlar, tunnelbanor och spĂ„rvĂ€gstunnlar, baserat pĂ„ en risk- och samhĂ€llsekonomisk analys, samt att koppla dessa sĂ€kerhetsmĂ„l till en lĂ€mplig verifieringsmetod.Föreliggande rapport redovisar förslag till verifierbara sĂ€kerhetsmĂ„l med tydlig koppling till samhĂ€llsnyttan. Rapporten tar utgĂ„ngspunkt i den tidigare rapporten och prövar de slutsatser som drogs dĂ€r. Projektresultatet ska kunna anvĂ€ndas av Transportstyrelsen som underlag till krav och rĂ„d i kommande föreskriftsarbete om sĂ€kerhet i tunnlar. Arbetet omfattar endast krav för nya tunnlar och Ă€r inriktat mot tunnelspecifika olyckor, det vill sĂ€ga de som endast kan orsakas i tunnlar och de som kan orsakas var som helst men vars följdkonsekvenser blir sĂ€rskilt allvarliga i tunnlar.Projektet har funnit att det kvantitativa sĂ€kerhetsmĂ„l som uttrycktes i föregĂ„ende rapport i ett F/N-diagram Ă€r vĂ€l avvĂ€gt vad gĂ€ller övre och nedre acceptansnivĂ„. Det gĂ€ller Ă€ven avvĂ€gandet att exkludera olyckor med fĂ„ omkomna. DĂ€remot har arbetet till skillnad mot tidigare rapport visat att osannolika hĂ€ndelser med mĂ„nga omkomna inte bör exkluderas. Slutsatserna av arbetet Ă€r att det finns möjligheter att införa ett gemensamt sĂ€kerhetsmĂ„l. DĂ€rutöver konstaterar vi att befintliga regler för tunnlar för vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g, tunnelbana och spĂ„rvĂ€g bör kunna utnyttjas som basstandard. Rapportens förslag till sĂ€kerhetsmĂ„l uttrycks som: Risken vid fĂ€rd i tunnel för vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g, tunnelbana och spĂ„rvĂ€g ska vara likvĂ€rdig, uttryckt som risk att förolyckas per personkilometer. Förslaget Ă€r att sĂ€kerhetsmĂ„let uttrycks som krav pĂ„ en föreskriven övre acceptansnivĂ„ i ett F/N-diagram, med en fiktiv startpunkt F=1*10-4 per miljon personkilometer vid N=1 och lutning -1. Det kan med fördel kompletteras ett allmĂ€nt rĂ„d som avgrĂ€nsar mĂ„let att gĂ€lla olyckor med 3 eller fler omkomna samt att mellan den övre acceptansnivĂ„n och en definierad nedre acceptansnivĂ„ ska ytterligare sĂ€kerhetsĂ„tgĂ€rder utvĂ€rderas med stöd av kostnads-nyttoanalys. Uppdragsnamn: SĂ€kerhetsmĂ„l i tunnlar Uppdragsnummer: 100279 Datum:2019-06-20 Sida: 3 av 57 Som anges i CSM-RA-förordningen kan sĂ€kerheten ofta baseras pĂ„ krav och regler för utformning, jĂ€mförelse med referensobjekt eller berĂ€knad risk. Denna rapport anger ett förslag till nivĂ„ för den sistnĂ€mnda principen. Förslaget i rapporten Ă€r att sĂ€kerhetsmĂ„let bör verifieras med kvantitativ analys för tunnlar lĂ€ngre Ă€n 500 meter. För tunnlar kortare Ă€n 500 meter bedöms sĂ€kerhetsmĂ„let kunna uppfyllas om tunneln utformas enligt krav i nu gĂ€llande regelverk, utan ytterligare analys. Den första frĂ„gan som bör stĂ€llas Ă€r sĂ„ledes om den aktuella tunneln omfattas av krav pĂ„ verifiering av att sĂ€kerhetsmĂ„let Ă€r uppfyllt. Om frĂ„gan besvaras med nej, tillĂ€mpas basstandard för utformning av tunnelns sĂ€kerhetskoncept. Om svaret Ă€r ja ska, utöver tillĂ€mpande av basstandard, en kvantitativ analys utföras och behovet av ytterligare Ă„tgĂ€rder bedömas med stöd av sĂ€kerhetsmĂ„let uttryckt i F/N-diagram. För att kunna berĂ€kna riskens storlek behöver detta göras enligt en vedertagen metod. Exempel pĂ„ vedertagna metoder ges i Boverkets rapport, Riskanalysmetoder och Trafikverkets rapport, personsĂ€kerhet i jĂ€rnvĂ€gstunnlar. âą Om den berĂ€knade risken Ă€r lĂ„g, under ALARP-omrĂ„det, krĂ€vs inga Ă„tgĂ€rder. âą Om risken Ă€r inom ALARP-omrĂ„det, ska de Ă„tgĂ€rder tillföras som kan bedömas kostnadsnyttiga. âą Om risken Ă€r högre Ă€n ALARP-omrĂ„det, ska Ă„tgĂ€rder tillföras oavsett kostnad Bedömningen Ă€r att utifrĂ„n befintliga regler och krav pĂ„ att underskrida föreslagen övre acceptansnivĂ„, sĂ„ bör ytterligare Ă„tgĂ€rder vidtas om de Ă€r samhĂ€llsekonomiskt försvarbara. DĂ„ erhĂ„lls en tydlig koppling till samhĂ€llsnyttan, och hĂ€nsyn tas till varje tunnels unika förutsĂ€ttningar. I rapporten föreslĂ„s det att metodiken som bör följas Ă€r ASEK vid vĂ€rdering inom ALARP. DĂ„ ASEK Ă€r en resurskrĂ€vande metod ges Ă€ven förslag pĂ„ en metod för förenklad analys av identifierade Ă„tgĂ€rder dĂ€r en relativ eller kvalitativ bedömning av kostnader och nyttor kan göras. Detta för att kunna göra en initial bedömning och vĂ€rdering mellan flera olika Ă„tgĂ€rdsförslag.SĂ€kerhetsmĂ„l för tunnlar del 1 och del 2 inkluderande undermarkstatione
Mobilapplikation för övning av obestÀmda artiklar i det svenska sprÄket
Digitalization has created accessible ways of learning new languages through for example mobile applications. This, along with the globalization of society, has created a higher demand to learn new languages in an efficient manner. Swedish can be a difficult language to learn and has indefinite articles which do not always follow any grammatical rules. To contribute with a solution, the application EnOrEtt was developed by the company Swedish for Professionals to give users the ability to practice the two indefinite articles en and ett. The goal of the project was to implement new game modes, where the users can practice the indefinite articles of the Swedish language. On top of this, a more productive learning environment was created by implementing spaced repetition. This is a learning method used to optimize the way the users learn by increasing the time interval at which questions will reappear. The result of the project was an application where users can practice indefinite articles of the Swedish language in new interactive game modes.Den digitala utvecklingen har skapat lÀttillgÀngliga metoder för inlÀrning av sprÄk via exempelvis mobilapplikationer. Globaliseringen har dessutom skapat en efterfrÄgan att effektivt lÀra sig nya sprÄk. Svenska kan vara ett svÄrt sprÄk att lÀra sig och har obestÀmda artiklar till substantiv som inte alltid följer sprÄkregler. För att bidra till lösningen pÄ problemet utvecklades applikationen EnOrEtt av företaget Swedish for Professionals för att ge anvÀndare möjlighet att öva pÄ de obestÀmda artiklarna en och ett. MÄlet med projektet var att vidareutveckla applikationen med nya interaktiva spellÀgen. För att skapa en mer produktiv inlÀrningsmiljö implementerades tidsfördelad repetition i ett av spelen. Detta Àr en metod dÀr frÄgor Äterkommer med ökande tidsintervall för att effektivisera inlÀrningen. Resultatet av projektet Àr en vÀlfungerande applikation dÀr anvÀndare kan öva pÄ obestÀmda artiklarna i det svenska sprÄket i nya interaktiva spellÀgen
Mobilapplikation för övning av obestÀmda artiklar i det svenska sprÄket
Digitalization has created accessible ways of learning new languages through for example mobile applications. This, along with the globalization of society, has created a higher demand to learn new languages in an efficient manner. Swedish can be a difficult language to learn and has indefinite articles which do not always follow any grammatical rules. To contribute with a solution, the application EnOrEtt was developed by the company Swedish for Professionals to give users the ability to practice the two indefinite articles en and ett. The goal of the project was to implement new game modes, where the users can practice the indefinite articles of the Swedish language. On top of this, a more productive learning environment was created by implementing spaced repetition. This is a learning method used to optimize the way the users learn by increasing the time interval at which questions will reappear. The result of the project was an application where users can practice indefinite articles of the Swedish language in new interactive game modes.Den digitala utvecklingen har skapat lÀttillgÀngliga metoder för inlÀrning av sprÄk via exempelvis mobilapplikationer. Globaliseringen har dessutom skapat en efterfrÄgan att effektivt lÀra sig nya sprÄk. Svenska kan vara ett svÄrt sprÄk att lÀra sig och har obestÀmda artiklar till substantiv som inte alltid följer sprÄkregler. För att bidra till lösningen pÄ problemet utvecklades applikationen EnOrEtt av företaget Swedish for Professionals för att ge anvÀndare möjlighet att öva pÄ de obestÀmda artiklarna en och ett. MÄlet med projektet var att vidareutveckla applikationen med nya interaktiva spellÀgen. För att skapa en mer produktiv inlÀrningsmiljö implementerades tidsfördelad repetition i ett av spelen. Detta Àr en metod dÀr frÄgor Äterkommer med ökande tidsintervall för att effektivisera inlÀrningen. Resultatet av projektet Àr en vÀlfungerande applikation dÀr anvÀndare kan öva pÄ obestÀmda artiklarna i det svenska sprÄket i nya interaktiva spellÀgen
SÀkerhetsmÄl för trafikanter i vÀgtunnlar, jÀrnvÀgstunnlar och tunnelbana
Transportstyrelsen kan samordna och ge förslag pĂ„ sĂ€kerhetsmĂ„l för trafikslagen vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g och tunnelbana. Det Ă€r möjligt genom att Transportstyrelsen har ett trafikslagsövergripande ansvar och Ă€ven ett bemyndigande enligt plan- och byggförordningen. Det har inte varit möjligt tidigare, dĂ„ ansvaret var uppdelat pĂ„ bland andra kommuner, VĂ€gverket, Banverket och Boverket. Krav pĂ„ utformning av tunnlar finns i viss omfattning men sĂ€kerhetsmĂ„l saknas. Kraven ger utrymme för tolkning i samband med projektering och förvaltning. OsĂ€kerhet kan uppstĂ„ om vilka mĂ„l som ska uppnĂ„s, och olika risknivĂ„er kan bli resultatet nĂ€r kraven tillĂ€mpas i olika projekt. Mot denna bakgrund initierade Transportstyrelsen ett FoI-projekt med rubriken âSĂ€kerhetsmĂ„l för trafikanter i vĂ€g- och spĂ„rtunnlarâ, vilket ledde till arbetet med denna rapport. För arbetet med rapporten har vi i arbetsgruppen formulerat följande mĂ„l: identifiera utformningskrav och funktionskrav som lĂ€mplig basstandard för att uppfylla miniminivĂ„ för sĂ€kerhet, genom referens till befintliga regelverk eller praxis föreslĂ„ riskmĂ„tt (storheter eller enheter) som Ă€r lĂ€mpliga för kvantifiering och vĂ€rdering av personsĂ€kerhet i tunnlar föreslĂ„ sĂ€tt att vĂ€rdera samhĂ€llsnyttan vid införande av sĂ€kerhetsĂ„tgĂ€rder som tillĂ€gg till basstandard. Arbetet omfattar arbetsgruppens förslag till sĂ€kerhetsmĂ„l för nya tunnlar och berör endast tunnelspecifika olyckor, det vill sĂ€ga de som endast kan orsakas i tunnlar och de som kan orsakas var som helst men vars följdkonsekvenser blir sĂ€rskilt allvarliga i tunnlar. Vi i arbetsgruppen har kunnat formulera ett förslag baserat pĂ„ inventering av regelverk, allmĂ€nna principer och grunder för riskanalys, erfarenheter frĂ„n olika projekt samt analys av olika sĂ€tt att mĂ€ta risk. Förslaget baseras pĂ„ ett gemensamt trafikslagsövergripande kvantitativt sĂ€kerhetsmĂ„l uttryckt i F/N- diagram för vĂ€gtunnlar, jĂ€rnvĂ€gstunnlar och tunnelbana med en tydlig koppling till samhĂ€llsnyttan. Förslaget formuleras sammanfattande: Risken vid fĂ€rd i tunnel för vĂ€g, jĂ€rnvĂ€g och tunnelbana ska vara likvĂ€rdig, uttryckt som risk att förolyckas per personkilometer. I rapportens senare del diskuterar vi olika problemstĂ€llningar med förslaget. Behov av vidare utredning har ocksĂ„ identifierats. Slutsatserna av arbetet Ă€r att det finns möjligheter att etablera ett gemensamt sĂ€kerhetsmĂ„l. DĂ€rutöver konstaterar vi i arbetsgruppen bland annat att befintliga regler för vĂ€g- och jĂ€rnvĂ€gstunnlar bör kunna utnyttjas som basstandard, att motsvarande regelverk för tunnelbana saknas, och möjligen Ă€ven för spĂ„rvĂ€gstunnlar, och bör utvecklas samt att man bör undersöka möjligheten att komplettera sĂ€kerhetsmĂ„let med grĂ€nser uttryckta som PLL- tal specifikt för varje trafikslag. Modeller och metoder för samhĂ€llsekonomiska vĂ€rderingar finns och bör kunna utnyttjas vid optimering av sĂ€kerheten.SĂ€kerhetsmĂ„l för trafikanter i vĂ€g och spĂ„rtunnla