3 research outputs found
A study of collected narratives on gender perceptions in the 27 EU Member States : synthesis report
The ‘Study of collected narratives on gender perceptions in the 27 EU Member States’ has been commissioned by the European Institute for Gender Equality with the aim of mapping the persistence of stereotypical gender attitudes and perceptions. The study has as its central objective the collection of real-life stories related to gender perceptions in the form of narratives. The specific aim with this study is to map stereotypical gender attitudes/perceptions through stories and put these in their narrative form and original language in an online database. These narratives have been analysed with a view to identifying how stereotypical gender perceptions influence people’s lives, as well as to provide background information on possible obstacles for increased gender equality in various contexts and on how stereotypical gender perceptions can be overcome. For the purpose of this study, gender perceptions are defined as “people’s perceptions with regard to (asymmetric) gender roles and attributes of ‘femininity’ / ‘masculinity’”. It is the purpose of this Synthesis report to make a broad, rather than a detailed and focussed analysis of the narratives. The analysis will seek to identify belief systems, patterns and norms of behaviour that reinforce gender stereotypes, including how these may evolve over time. The study wants to point to possible ways of how and why people change their ways of thinking about gender. In this context, the study looks for triggers of change such as key actors or factors that have contributed to breaking a pattern of stereotypical gender perceptions.peer-reviewe
”But we are dong it!” : Ghanalaisen Hon kunnan naisvaltuutettujen työssään kohtaamat haasteet
Tässä tutkielmassa kuvataan tekijöitä, jotka haittaavat naisten toimintaa kunnanvaltuutettuina tehokkaalla tai naisten itsensä haluamalla tavalla sekä vaikuttavat heidän mahdollisuuksiinsa vaikuttaa päätöksentekoon Ghanan paikallishallinnossa. Tutkimuksessa analysoidaan sekä paikallishallintoon nimitettyjen että vaaleilla valittujen naisten asemaa valtuutettuina, mitä aiemmissa tutkimuksissa Ghanan paikallishallinnosta ei ole tehty. Ghanassa nimittäin 30 prosenttia kunnanvaltuutetuista nimitetään tehtäväänsä. Lopulta tutkimuksessa analysoidaan nimitettyjen ja vaaleilla valittujen naisvaltuutettujen mahdollisuuksia edustaa halutessaan naisten intressejä. Hon kunnanvaltuuston tapaus oli erittäin kiinnostava, sillä vuonna 2006 naisten osuus kunnanvaltuutetuista nousi 35,7 prosenttiin. Aiemmin naisia oli ollut valtuustossa huomattavasti vähemmän.
Tutkimusta varten tehtiin kenttätyötä Ghanassa. Tutkimus perustuu 16 Hon kunnanvaltuutetun haastatteluun ja kunnan pormestarin kanssa käytyyn keskusteluun. Kartoitan Hon kunnanvaltuuston naisvaltuutettujen toimintaan vaikuttavia tekijöitä ja naisedustajien työssä kohtaamia esteitä sekä naisvaltuutettujen omien kokemusten että miespuolisten kunnanvaltuutettujen näkemysten kautta.
Tutkimustulokset osoittivat, että naisvaltuutetut kohtasivat työssään monia haasteita. Moni esteistä oli yhdistettävissä toimimattomiin rakenteisiin, miehisiin normeihin ja käytäntöihin sekä toisaalta naisten miehiä huonompaan sosiaaliseen asemaan. Esimerkiksi liikkuminen vaalialueella ja jopa kokouksiin saapuminen oli joillekin naisille suuri haaste. Myös paikallisten ihmisten vaatimukset saada henkilökohtaista rahallista hyötyä valtuutetuilta nousivat esiin naisten esteenä. Toisaalta näkemysten esittäminen kokouksissa vaikutti naisille ongelmalliselta eli huomio kiinnittyi naisten poliittiseen kokemattomuuteen sekä valtuuston institutionaaliseen kulttuuriin.
Nimitettyjen naisten asema kunnanvaltuustossa paljastui erilaiseksi kuin vaaleilla valittujen naisedustajien. Nimitettyjen edustajien järjestelmä, jota on perusteltu mahdollisuutena lisätä naisten intressien edustusta paikallishallinnossa, näyttäytyi tutkimusten tulosten perusteella kyseenalaisena keinona lisätä naisten edustusta paikallishallinnossa. Nimitettyjä valtuutettuja ei esimerkiksi nähty legitiimeinä ihmisten edustajina paikallishallinnossa vaan heidän katsottiin edistävän puolueensa intressejä, ei paikallisten ihmisten. Nimitettyjen edustajien järjestelmä myös paljastui paikalliselle poliittiselle eliitille suosiolliseksi järjestelmäksi valita kiintiön kautta edustajiksi itselleen, ei paikallisille ihmisille tai paikallisille naisille, sopivia edustajia