508 research outputs found
The role of predictive genomic markers of colorectal cancer: review of literature
Catedra de chirurgie nr.1 ,,Nicolae Anestiadi”, Universitatea de Stat de Medicină și Farmacie „Nicolae Testemițanu”, Chișinău,
Republica Moldova, Al XIII-lea Congres al Asociației Chirurgilor „Nicolae Anestiadi” și
al III-lea Congres al Societății de Endoscopie, Chirurgie miniminvazivă și Ultrasonografie ”V.M.Guțu” din Republica MoldovaIntroducere: Cancerul colorectal (CCR) reprezintă o problemă de sănătate publică, cu un impact semnificativ negativ asupra
morbidităţii şi mortalităţii populaţiei de pe glob. Depistarea leziunilor incipiente prin implementarea unui program eficient de screening
ar reduce morbiditatea și mortalitatea în CCR, ar economisi o parte importantă din resursele care ar fi cheltuite pentru tratarea
pacienților aflați în stadiile avansate ale bolii.
Scopul: Prezentarea informațiilor recente privind rolul markerilor genomici în depistarea precoce a CCR.
Material şi metode: Au fost utilizate bazele de date PubMed, Google Academic, Medline, Hindawi pentru a studia rolul unor markeri
predictivi ai CCR prin analiza surselor literare ce au descris și testat diverse instrumente de predicție și diagnostic precoce pentru
CCR.
Rezultate: Prin analiza bazelor de date au fost selectate 46 de articole: 15 − dedicate metodelor clinice de diagnostic, 10 − referitoare
datelor specifice de laborator, 11− privind secvențierea transcripților în sângele periferic și 10 − referitoare algoritmilor de screening.
Astfel, s-au determinat corelații între manifestările clinico-endoscopice ale patologiilor colonului, predictoare ale neoplaziilor maligne.
A fost demonstrată informativitatea markerilor genomici predictori ai CCR: CEA, CA 19-9, CA 242, CA 50, markerii moleculari, care
contribuie la confirmarea precoce a diagnosticului și inițierea timpurie a tratamentului acestor neoplazii.
Concluzii: Acest review evidențiază eficiența corelării metodelor clinice și biologice în diagnosticul precoce al CCR, ceea ce ar reduce
nivelul de morbiditate și mortalitate, cât și ar ameliora calitatea vieții supraviețuitorilor.Background: Complicated colorectal cancer (CCRC) is a public health problem with a significant negative impact on morbidity and
mortality. Detecting early lesions by implementation an effective screening program would save a significant part of the resources that
would be spent to treat patients in advanced, incurable stages of the disease.
Objective of the study: Presenting recent information on the role of genomic markers in the early detection of CRC.
Methods and materials: PubMed, Academic, Medline, Hindawi databases have been used to study the role of CRC's predictive
markers by analyzing literary sources which described and tested various predictive and early diagnostics tools for CRC.
Results: By analysis of the databases, 46 articles were selected: 15 on clinical diagnostic methods, 10 on specific laboratory data,
11 on transcription in peripheral blood of subjects and 10 on screening algorithms for early detection of CRC. Thus, there were
determined the correlation between the manifestations of the pathologies of the colon and endoscopic clinical predictors of malignant
neoplasia. The informativity of CRC predictive genomic markers has been demonstrated: CEA, CA 19-9, CA 242, CA 50, molecular
markers, which have contributed to the early consolidation of diagnosis and early initiation of treatment of this neoplasia.
Conclusion: This review reveals the effectiveness of clinical and biological methods for early diagnosis of CRCs, which would reduce
mortality and improve the life quality of survivors
Colorectal polypoidal formations: prevalence and therapeutic approach
Scopul lucrării. Datele GLOBOCAN 2021 arată o creștere esențială a ratei morbidității, cancerul colorectal (CCR) ocupând al doilea
loc după mortalitate. Cunoașterea detaliată a caracteristicilor leziunilor premaligne este foarte importantă, întrucât rezolvarea acestora
conduce la diminuarea semnificativă a riscului de apariție a CCR. Scopul studiului este evidențierea numărului și tipului formațiunilor
protruzive descoperite la nivelul unui eșantion de populație.
Materiale și metode. Studiu prospectiv pe 85 pacienți cu leziuni precursoare maligne (polipi), depistate la colonoscopia diagnostică în
2018-2022 în cadrul IMU (Chișinău). Indiferent de gen sau vârstă, pacienții incluși în studiu au necesitat colonoscopie pentru stabilirea
diagnosticului, fără a fi examinați colonoscopic anterior. Au fost analizate variabilele: date demografice, localizarea și morfologia
formațiunilor, precum și atitudinea terapeutică.
Rezultate. Dimensiunile polipilor au variat între 2 și 40mm, fără semnificație statistică între genuri (p>0.05); localizare: hemicolonul
stâng – 66(76.6%), drept – 12(14.1%), transversul – 7(8.3%); histologic: 95% polipi de tip neoplazic, predominând cei tubuloadenomatoși – 37(43.5%), tubulo-viloși – 29(34.1%). Examenul anatomo-patologic a relevat: displazie ușoară – 68(80%), moderată
– 14(16.5%), severă – 3(3.5%). În toate cazurile cu displazie ușoară/moderată s-a practicat polipectomie endoscopică, suficientă
ca act terapeutic. În displazia severă – atitudine oncologică: rezecție recto-sigmoidiană cu ileostomie (n=1) și rezecție colonică cu
anastomoză primară (n=2). Follow-up postpolipectomie la fiecare 6 luni – fără recidivă.
Concluzii. CCR, fiind în majoritatea cazurilor o consecință evoluției polipilor adenomatoși maligni, diagnosticul precoce a acestora
urmat de polipectomie, reduc considerabil riscul de dezvoltare a neoplaziilor colorectale.Aim of study. Data provided by GLOBOCAN 2021 show a significant increase in the morbidity rate, with colorectal cancer (CRC)
taking second place in terms of mortality. Detailed knowledge of premalignant lesions, as their removal leads to decrease in the risk
of developing CRC. The aim is to analyze the number and type of protrusive formations discovered globally, at the level of a sample
population.
Materials and methods. Prospective study on 85 patients with malignant precursor lesions (polyps), detected after diagnostic
colonoscopies, performed at Emergency Hospital (Chișinău), during 2018-2022. Regardless of gender or age, the patients included
in the study required colonoscopy for diagnosis, without having previously been colonoscopically examined. The variables were
analyzed: demographic data, location and morphology of formations, as well as therapeutic attitude.
Results. The size of the polyps varied between 2 and 40 mm, without statistically variations between sexes (p>0.05). Location: left
colon – 66(76.6%), right – 12(14.1%), transverse colon – 7(8.3%). Histologically, 95% of polyps – neoplastic type, predominating
tubulo-adenomatous – 37(43.5%), tubulovillous – 29(34.1%). Anatomical-pathological examination: low dysplasia – 68(80%), moderate
dysplasia – 14(16.5%), severe dysplasia – 3(3.5%). In cases with low/moderate dysplasia – polypectomy: sufficient as a therapeutic
act. In cases with high dysplasia – oncological approach: in 1 case – rectosigmoidian resection with ileostomy and in 2 cases colonic
resection with primary anastomosis. After polypectomy, patients have been followed every 6 months – without recurrency.
Conclusions. Because a large number of cancers arise from malignancy adenomatous polyps, their diagnosis in the premalignant
phase followed by polypectomy considerably decrease the chance of the occurrence of colorectal neoplasia in the future
The future of EU Foreign, Security and Defence Policy:Assessing legal options for improvement
The EU's Common Foreign, Security and Defence Policy found its way into the Treaty 30 years ago, but it is still confronted with ‘specific rules and procedures’ that seem to stand in the way of its effectiveness. Against the background of the Conference on the Future of Europe, this contribution aims to identify ways to improve the CFSP's functionality, on the basis of both existing scholarly work and an empirical assessment of the last 10 years of the Union's foreign policy. By focusing on legal rather than political solutions, it aims to contribute to ongoing debates on the effectiveness of CFSP. Making use of the gradually accepted “normalisation” of CFSP, we have identified a number of legal tools that could be used to improve CFSP and to allow it to meet its Treaty brief to ‘cover all areas of foreign policy and all questions relating to the Union's security’
Duodenal traumatism and intraabdominal lesional structure in polytrauma
Catedra de chirurgie nr.1 ”Nicolae Anestiadi”, Laboratorul Chirurgie Hepato-Pancreato-Biliară, Universitatea de Stat de
Medicină și Farmacie „Nicolae Testemitanu”, Chișinău, Republica Moldova, Al XIII-lea Congres al Asociației Chirurgilor „Nicolae Anestiadi” și
al III-lea Congres al Societății de Endoscopie, Chirurgie miniminvazivă și Ultrasonografie ”V.M.Guțu” din Republica MoldovaIntroducere: Actualitatea problemei este inevitabilă prin prizma particularităților managementului, fiind determinate de complexitatea
lezională- factor de risc major. Componența abdominală în politraumatisme (PT) cu implicarea duodenului conduce la creșterea
mortalității, morbidității, invalidității. Erorile de diagnostic variază între 6,9-23,5%. În politraumatisme, organele intraabdominale sunt
lezate în 25-35% cazuri.
Scopul: Studierea frecvenței leziunilor organelor intraabdominale și duodenului în PT și influența asupra rezultatelor finale.
Material și metode: Lotul de studiu include 73 pacienți politraumatizați cu componentă abdominală inclusiv și duodenul. Politraumatism:
închis n=58(79,45%), deschis n=15(20,54%). Bărbați n=58(79,45%), femei n=15(20,54%). Raport b:f=3,86:1,vârsta între 18-70 ani.
Mecanismul traumei accidente rutiere n=30(41,09%),catatraumă n=13(17,8%), agresiune fizică n=13(17,8%), sport n=2(2,73%),
armă albă n=7(9,58%), armă de foc n=5(6,84%), explozie, jet apă n=2(2,73%). Spitalizați<12 ore n=57(78,08%), șoc n=49(67,12%),
ebrietate n=17(23,28%). Intraoperator s-a stabilit: hemoperitoneum n=59(80,82%), hematom retroperitoneal n=46(63,01%), flegmon
retroperitoneal n=9(12,32%), peritonită n=15(20,54%). Segmente lezate: D1n=26(35,61%), D2n=43(58,9%), D3n=19(26,02% ),
D4n=2(2,73%). În 17 cazuri- leziuni asociate de segmente ale duodenului.
Rezultate: În mecanismul traumei a predominat: accidentele rutiere, catatrauma, agresiunea fizică în 56(76,71%) cazuri. Mai des au
fost lezate D1, D2. Frecvența organelor lezate: stomac-10, intestin subțire-8, intestin gros-23, ficat-38, vezica biliară-4, căile biliare-1,
pancreas-46, Wirsung-5, splina-14, rinichi-12, vezica urinară-2, vase centrale-4. Cazuri cu numărul de organe lezate: 1-n=8(10,95%),
2-n=10(13,69%), 3-n=21(28,76%), >4-n=34(46,57%). Letalitatea generală n=39(53.42%).
Concluzii: În lotul de studiu s-a constatat că frecvența leziunilor organelor intraabdominale prin complexitatea și severitatea lor
lezională influențează direct rezultatul final. Relația între numărul de organe lezate și mortalitate este direct proporțională.Background: The actuality of the problem is inevitable due to the particularities of management, being determined by the lesion
complexity -the major risk factor. The abdominal composition in polytrauma (PT) with duodenal involvement leads to increased
mortality, morbidity, disability. Diagnostic errors vary between 6.9-23.5%. In polytrauma intraabdominal organs are injured in 25-35%
of cases.
Aim of the study: Study of the frequency of injuries of the intraabdominal organs and duodenum in PT and its influence on the final
results.
Methods and materials: The study group included 73 patients with polytraumatism with abdominal component including duodenum.
Polytrauma: closed n= 58(79.45%), open n=15(20.54%). Men-58(79.45%), woman-15(20.54%). Male/Female=3.86:1, age 18-70
years. Mechanism of trauma: road accidents-30(41.09%), catatrauma-13(17.8%), physical aggression-13(17.8%), sport-2(2.73%),
knife injuries-7(9.58%), fire weapon-5 (6.84%), explosion, water jet 2(2.73%). Intraoperative was established: hemoperitoneum
59(80.82%), retroperitoneal hematoma-46(63.01%), retroperitoneal phlegmon-9(12.32%), and peritonitis-15 (20.54%). Damaged
segments: D1-26(35.61%), D2-43(58.9%),D3-19(26.02%),D4-2(2.73%). In 17 cases-associated lesions of duodenal segments.
Results: In the mechanism of trauma predominated: road accidents, catatrauma, physical aggression in 56 (76.71%) cases. More
often D1, D2 were injured. Frequency of injured organs: stomach-10, small intestine-8, large intestine-23, liver-38, biliary bladder-4,
biliary tract-1, pancreas-46, Wirsung-5, spleen-14, kidney-12, urinary bladder-2, central vessels-4. Cases with number of injured
organs: I-8(10,95%), II-10(13,69%), III-21(28,76%),>IV -34(46.57%).Overall lethality n=39(53.42%).
Conclusion: In the study group it was found that the frequency of lesions of the intraabdominal organs through their lesion complexity
and severity directly influences the final result. The relationship between the number of injured organs and mortality is directly
proportional
- …