50 research outputs found
Molecular detection of Babesia capreoli and Babesia venatorum in wild Swedish roe deer, Capreolus capreolus
Early Rostrocaudal Patterning of the CNS
The transformation of an initially uniform population of epiblast cells into an intricately complex central nervous system (CNS) is one of the most fascinating processes during embryonic development. Presumptive neural cells are initially specified as cells of forebrain character. Studies in various vertebrates have indicated that cells of more caudal neural character, that will generate the brain stem and spinal cord, are generated through the reprogramming of these initial rostral cells. The initial regionalization of these neural progenitor cells is central to all further diversification of neuronal cell types and the subsequent formation of functional euronal circuits. The aim of this thesis has been to enhance our understanding of which stages of embryonic development that are critical for the initial rostrocaudal regionalization of neural precursor cells, and which signaling mechanisms that orchestrate this early diversification. Both human and chick embryos have the shape of a flat disc during gastrulation. At this early stage, the chick neural plate is already regionalized and cells positioned at distinct rostrocaudal levels are specified to generate cells exhibiting a gene expression profile characteristic of the forebrain, midbrain, rostral hindbrain and caudal spinal cord, respectively. In addition, the Isthmic organizer (IsO), a secondary signaling centre at the midbrainâhindbrain border that is required for the further development of this region, is also specified already at the gastrula stage. Caudal neural character is induced by signals from adjacent tissues - the primitive streak and the paraxial mesoderm. Wingless/Wnts, Fibroblastic growth factors (FGFs) and retinoids (RA) are signaling molecules that have been proposed to promote caudal embryonic development, and exhibit spatio- emporal expression patterns that coincide with early caudalizing activities. The caudalizing activity that emanates from the gastrula stage paraxial mesoderm is mediated by Wnt signals, and the induction of caudal neural character by Wnts results from a direct action on neural precursor cells. In the presence of FGF activity, graded Wnt signaling is sufficient to induce cells exhibiting caudal forebrain, midbrain and rostral hindbrain character. The discrimination between rostral hindbrain and caudal spinal cord character appear to depend on a gradient of both Wnt and FGF signals. At hindbrain and spinal cord levels the patterned generation of neural progenitor cells along the rostrocaudal axis controls the generation of different classes of motor neurons in response to diffusible Sonic hedgehog (Shh) signals. Gastrula stage Wnt signaling is also required for this subsequent generation of motor neuron subtypes characteristic of the hindbrain and spinal cord. Later, at the early somite stage, cells characteristic of the caudal hindbrain and rostral spinal cord are specified adjacent to RA producing paraxial mesoderm. Opponent RA and FGF signals appear to act on, and refine the rostrocaudal identity of the initial hindbrain and spinal cord cells induced by gastrula stage Wnt based signals. Consistently, combinatorial Wnt, FGF and/or RA signals are sufficient to reconstruct neural progenitor cells that differentiate into motor neurons characteristic of the caudal hindbrain, rostral spinal cord and caudal spinal cord, respectively, in response to Shh.Transformationen av en initialt uniform cellpopulation till nĂ„got sĂ„ komplext som det centrala nervsystemet (CNS) Ă€r en av de mest fascinerande processerna under fosterutvecklingen. Anlaget till neuronala celler Ă€r initialt programmerade att generera nervceller som Ă€r typiska för den blivande hjĂ€rnan (cerebrum). Forskning pĂ„ olika vertebrata modell-organsimer har klargjort att nedre regioner av CNS, hjĂ€rnstammen lillhjĂ€rnan och ryggmĂ€rgen, genereras genom reprogrammering av dessa initiala celler. MĂ„let med avhandlingsarbetet har varit att öka förstĂ„elsen för vilka perioder under fosterutveckingen som Ă€r kritiska för den initiala induktionen av neuronala celltyper som Ă€r specifika för dessa olika regioner, samt vilka signalerings mekanismer som styr den initiala re-programmeringen. Under gastruleringen bildar anlaget till neuronala celler en, till synes uniform, platta medialt i ektodermet i bĂ„de humana-, och kyckling embryon. Anlaget till neuronal vĂ€vnad Ă€r dock redan under detta tidiga utvecklingsstadie indelat i regioner. Celler inom en specifik region Ă€r programmerade att generera celler med en genexpressions-profil som Ă€r specifik för anlaget till hjĂ€rnan, de övre delarna av hjĂ€rnstammen (diencephalon, mesencephalon, metencephalon) eller den nedre delen av ryggmĂ€rgen. Ăven Isthmus â ett sekundĂ€rt organisations centra som bildas i konstriktionen mellan mesencephalon och metencephalon, och som behövs för den senare utvecklingen av dessa regioner â specificeras redan pĂ„ gastrula stadiet. Dessa nedre neuronala celltyper induceras av signal molekyler frĂ„n nĂ€rliggande vĂ€vnader som t.ex. primitivstrimman och det paraxiala mesodermet. Wingless/Wnt, Fibroblast tillvĂ€xtfaktorer (FGFs) samt vitamin A metaboliter (retinoider, RA) Ă€r exempel pĂ„ signalmolekyler som pĂ„verkar de nedre vĂ€vnaderna under tidig embryonal utveckling. Dessutom indikerar spatialt och temporalt reglerade genexpressionsmönster att nĂ€rvaro av dessa signalerings proteiner sammantrĂ€ffar med nĂ€r och var nedre neuronala celltyper specificeras. Den signal aktivitet som avges frĂ„n det paraxiala mesodermet i det gastrulerande embryot medieras av Wnt signalering. För induktion av nedre neuronala identiteter krĂ€vs Wnt signalering i de presumtivt neuronala cellerna. I nĂ€rvaro av FGF signalerings aktivitet Ă€r det tillrĂ€ckligt med en stigande gradient av Wnt signalering för att succesivt generera celler med en genexpressions profil som Ă€r specifik för diencephalon, mesencephalon och metencephalon. Distinktionen mellan, metencephalon och nedre ryggmĂ€rgs identitet verkar vara resultatet av en gradient av bĂ„de Wnt och FGF signalering. NĂ€r det paraxiala mesodermet börjar bilda somiter har Ă€ven celler med en genexpressions-profil som Ă€r specifik för den förlĂ€ngda mĂ€rgen (myelencephalon) och den övre delen av ryggmĂ€rgen blivit specificerade. Dessa celltyper bildas i regioner dĂ€r det nĂ€rliggande paraxiala mesodermet producerar RA. En gradient av Wnt och FGF signalering ger upphov till en initial nedre celltyps identitet som krĂ€vs för att dessa celler ska kunna svara pĂ„ RA signaleringen. Antagoniserande aktiviteter av RA och FGF signalering avgör vilka celler som sedermera kommer att ge upphov till förlĂ€ngda mĂ€rgen eller övre-, respektive, nedre ryggmĂ€rgen. Senare under utvecklingen bildas olika regionspecifika klasser av motorneuroner i bla. förlĂ€ngda mĂ€rgen och ryggmĂ€rgen. Den initiala, Wnt medierade, regionaliseringen av neuronala celltyper Ă€r central Ă€ven för denna process. Dessutom kan olika klasser av motorneuroner, specifika för den förlĂ€ngda mĂ€rgen, respective övre-, och nedre ryggmĂ€rgs regionerna, rekonstrueras in vitro genom att reprogrammera naivt neuroepitel mha. en kombination av Wnt, RA och/eller FGF
Att arbeta med hÄllbarhetsredovisningar - Ett verktyg med utmaningar
Introduktion:
Intressenter vill i allt högre grad veta hur företag arbetar med att ta ett socialt och miljömÀssigt ansvar vilket har lett till ett ökat tryck pÄ företag att redovisa verksamhetens hÄllbarhetsarbete. Genom de internationella riktlinjerna för hÄllbarhetsredovisning frÄn GRI (Global Reporting Initiative) Àr avsikten att företag i olika branscher ska kunna jÀmföra sina hÄllbarhetsredovisningar. I hÄllbarhetsredovisningen som följer GRI:s riktlinjer ska de resultat som verksamheten har uppnÄtt, i förhÄllande till de Ätaganden, strategier och hÄllbarhetsstyrning som organisationen har, redovisas. Redovisningen krÀver dÀrmed mycket information. Detta gör Àven att redovisningen kan anvÀndas som ett verktyg för kommunikation och en guide för att utveckla företagets hÄllbarhetsarbete. HÄllbarhetsredovisningen kan dÀrför innebÀra nya möjligheter och utmaningar för att utveckla ett effektivare hÄllbarhetsarbete.
Syfte:
Genom att undersöka hur ansvariga för hÄllbarhetsredovisningen ser pÄ arbetet och de utmaningar som arbetet med hÄllbarhetsredovisningen innebÀr syftar studien till att öka förstÄelsen för vad arbetet med hÄllbarhetsredovisningar innebÀr.
Metod:
Studien bygger pÄ ett hermeneutiskt förhÄllningssÀtt eftersom syftet Àr att öka förstÄelsen för arbetet med hÄllbarhetsredovisningar. Vi har valt att anvÀnda en kvalitativ abduktiv ansats och semistrukturerade intervjuer.
Teoretisk referensram:
Den teoretiska referensramen bestÄr av intressentteori, legitimitetsteori, nyinstitutionell teori samt teorier kring miljö- och hÄllbarhetsarbete och en beskrivning av GRI:s riktlinjer. UtifrÄn teorierna har vi identifierat fyra teman som anvÀnds vid analysen av det empiriska materialet; 1) Drivkrafter 2) Arbetsprocessen 3) GRI 4) MÄlgrupp och respons.
Empiri:
Det empiriska materialet har insamlats genom djupgÄende intervjuer med ansvariga för arbetet med hÄllbarhetsredovisningen pÄ Systembolaget AB, SJ AB, Posten Norden AB, ICA Sverige AB samt Tetra Pak AB. Vi har Àven anvÀnt de undersökta företagens hÄllbarhetsredovisningar och information pÄ företagens hemsidor.
Slutsats:
Studien visade att de ansvariga ser pÄ hÄllbarhetsredovisningarna pÄ ett lika sÀtt och att det finns utmaningar i tolkningen av GRI:s riktlinjer samt att nÄ den avsedda mÄlgruppen. Vi drar Àven slutsatsen att arbetsprocessen Àr minst lika viktigt som den slutgiltiga rapporten
Learning Platform as a tool for students in need of special support
Studiens syfte var att fÄ kunskap om hur lÀrplatta anvÀnds som verktyg för elever i behov av sÀrskilt stöd i Äk 4-7, samt om lÀrplattan anvÀnds utifrÄn specialpedagogens syfte för den enskilda eleven med den. AnvÀnda datainsamlingsmetoder Àr kvalitativa intervjuer med specialpedagoger, lÀrare och elever, samt elevobservationer. De frÄgestÀllningar som studien sökt svar pÄ Àr: i vilket syfte valdes lÀrplatta som verktyg av specialpedagog för elever i behov av sÀrskilt stöd, hur anvÀnder elever i behov av sÀrskilt stöd lÀrplatta och dess appar i skolarbetet utifrÄn specialpedagogens syfte med den, vad finns det för möjligheter och hinder i anvÀndandet av lÀrplatta, vad har elever, lÀrare och specialpedagoger för fortbildning i att anvÀnda lÀrplatta och appar och hur följs anvÀndandet av lÀrplatta för dessa elever upp? De teorier eller perspektiv som anvÀnts som utgÄngspunkt i studien Àr det sociokulturella och de specialpedagogiska perspektiven. Resultaten visade att elever i behov av sÀrskilt stöd i hög grad anvÀnde lÀrplattan utifrÄn den specialpedagogiska intentionen med den. Elever, specialpedagoger och lÀrare var positiva till lÀrplatta som verktyg och kan se flera fördelar men Àven vissa nackdelar, som att eleverna i behov av sÀrskilt stöd kan kÀnna sig exkluderade samt att det krÀvs kunskap, tid, fortbildning, uppföljning och engagemang för att anvÀndandet ska fungera bra
Vill du vara med? : FörÀldrar och lÀrares upplevelser av elevers möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolan
Denna studie har belyst hur förÀldrar respektive lÀrare till elever med utvecklingsstörning beskriver och upplever elevernas möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö. De frÄgestÀllningar som ligger till grund för studien Àr; hur förÀldrarna beskriver vad som föranleder deras önskemÄl om skolform samt vilka deras erfarenheter i samband med barnens skolstart Àr, hur lÀrarna beskriver att de arbetar för att elever med utvecklingsstörning ska ges möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö samt i vilken utstrÀckning förÀldrar och lÀrare upplever att elever med utvecklingsstörning i grundsÀrskolan respektive grundskolan Àr delaktiga i skolans lÀrmiljö. I studien har tolv kvalitativa intervjuer med förÀldrar och lÀrare genomförts. Resultatet av intervjuerna har sammanstÀllts och analyserats. I studien framgÄr att förÀldrarna och lÀrarna till elever med utvecklingsstörning i bÄde grundsÀrskolan och grundskolan upplever att eleverna i relativt stor utstrÀckning ges möjlighet till delaktighet i skolans lÀrmiljö samtidigt som berÀttelserna ocksÄ vittnar om att det finns omrÄden att utveckla för att elever i skolan ska ges möjlighet till full delaktighet i skolans lÀrmiljö. I studien har delaktighetsbegreppet förstÄtts utifrÄn delaktighetsmodellen (SzÔnyi & Söderqvist-Dunkers, 2018)
Learning Platform as a tool for students in need of special support
Studiens syfte var att fÄ kunskap om hur lÀrplatta anvÀnds som verktyg för elever i behov av sÀrskilt stöd i Äk 4-7, samt om lÀrplattan anvÀnds utifrÄn specialpedagogens syfte för den enskilda eleven med den. AnvÀnda datainsamlingsmetoder Àr kvalitativa intervjuer med specialpedagoger, lÀrare och elever, samt elevobservationer. De frÄgestÀllningar som studien sökt svar pÄ Àr: i vilket syfte valdes lÀrplatta som verktyg av specialpedagog för elever i behov av sÀrskilt stöd, hur anvÀnder elever i behov av sÀrskilt stöd lÀrplatta och dess appar i skolarbetet utifrÄn specialpedagogens syfte med den, vad finns det för möjligheter och hinder i anvÀndandet av lÀrplatta, vad har elever, lÀrare och specialpedagoger för fortbildning i att anvÀnda lÀrplatta och appar och hur följs anvÀndandet av lÀrplatta för dessa elever upp? De teorier eller perspektiv som anvÀnts som utgÄngspunkt i studien Àr det sociokulturella och de specialpedagogiska perspektiven. Resultaten visade att elever i behov av sÀrskilt stöd i hög grad anvÀnde lÀrplattan utifrÄn den specialpedagogiska intentionen med den. Elever, specialpedagoger och lÀrare var positiva till lÀrplatta som verktyg och kan se flera fördelar men Àven vissa nackdelar, som att eleverna i behov av sÀrskilt stöd kan kÀnna sig exkluderade samt att det krÀvs kunskap, tid, fortbildning, uppföljning och engagemang för att anvÀndandet ska fungera bra
Vill du vara med? : FörÀldrar och lÀrares upplevelser av elevers möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolan
Denna studie har belyst hur förÀldrar respektive lÀrare till elever med utvecklingsstörning beskriver och upplever elevernas möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö. De frÄgestÀllningar som ligger till grund för studien Àr; hur förÀldrarna beskriver vad som föranleder deras önskemÄl om skolform samt vilka deras erfarenheter i samband med barnens skolstart Àr, hur lÀrarna beskriver att de arbetar för att elever med utvecklingsstörning ska ges möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö samt i vilken utstrÀckning förÀldrar och lÀrare upplever att elever med utvecklingsstörning i grundsÀrskolan respektive grundskolan Àr delaktiga i skolans lÀrmiljö. I studien har tolv kvalitativa intervjuer med förÀldrar och lÀrare genomförts. Resultatet av intervjuerna har sammanstÀllts och analyserats. I studien framgÄr att förÀldrarna och lÀrarna till elever med utvecklingsstörning i bÄde grundsÀrskolan och grundskolan upplever att eleverna i relativt stor utstrÀckning ges möjlighet till delaktighet i skolans lÀrmiljö samtidigt som berÀttelserna ocksÄ vittnar om att det finns omrÄden att utveckla för att elever i skolan ska ges möjlighet till full delaktighet i skolans lÀrmiljö. I studien har delaktighetsbegreppet förstÄtts utifrÄn delaktighetsmodellen (SzÔnyi & Söderqvist-Dunkers, 2018)
Vill du vara med? : FörÀldrar och lÀrares upplevelser av elevers möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolan
Denna studie har belyst hur förÀldrar respektive lÀrare till elever med utvecklingsstörning beskriver och upplever elevernas möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö. De frÄgestÀllningar som ligger till grund för studien Àr; hur förÀldrarna beskriver vad som föranleder deras önskemÄl om skolform samt vilka deras erfarenheter i samband med barnens skolstart Àr, hur lÀrarna beskriver att de arbetar för att elever med utvecklingsstörning ska ges möjlighet till delaktighet i grundsÀrskolan respektive grundskolans lÀrmiljö samt i vilken utstrÀckning förÀldrar och lÀrare upplever att elever med utvecklingsstörning i grundsÀrskolan respektive grundskolan Àr delaktiga i skolans lÀrmiljö. I studien har tolv kvalitativa intervjuer med förÀldrar och lÀrare genomförts. Resultatet av intervjuerna har sammanstÀllts och analyserats. I studien framgÄr att förÀldrarna och lÀrarna till elever med utvecklingsstörning i bÄde grundsÀrskolan och grundskolan upplever att eleverna i relativt stor utstrÀckning ges möjlighet till delaktighet i skolans lÀrmiljö samtidigt som berÀttelserna ocksÄ vittnar om att det finns omrÄden att utveckla för att elever i skolan ska ges möjlighet till full delaktighet i skolans lÀrmiljö. I studien har delaktighetsbegreppet förstÄtts utifrÄn delaktighetsmodellen (SzÔnyi & Söderqvist-Dunkers, 2018)
Learning Platform as a tool for students in need of special support
Studiens syfte var att fÄ kunskap om hur lÀrplatta anvÀnds som verktyg för elever i behov av sÀrskilt stöd i Äk 4-7, samt om lÀrplattan anvÀnds utifrÄn specialpedagogens syfte för den enskilda eleven med den. AnvÀnda datainsamlingsmetoder Àr kvalitativa intervjuer med specialpedagoger, lÀrare och elever, samt elevobservationer. De frÄgestÀllningar som studien sökt svar pÄ Àr: i vilket syfte valdes lÀrplatta som verktyg av specialpedagog för elever i behov av sÀrskilt stöd, hur anvÀnder elever i behov av sÀrskilt stöd lÀrplatta och dess appar i skolarbetet utifrÄn specialpedagogens syfte med den, vad finns det för möjligheter och hinder i anvÀndandet av lÀrplatta, vad har elever, lÀrare och specialpedagoger för fortbildning i att anvÀnda lÀrplatta och appar och hur följs anvÀndandet av lÀrplatta för dessa elever upp? De teorier eller perspektiv som anvÀnts som utgÄngspunkt i studien Àr det sociokulturella och de specialpedagogiska perspektiven. Resultaten visade att elever i behov av sÀrskilt stöd i hög grad anvÀnde lÀrplattan utifrÄn den specialpedagogiska intentionen med den. Elever, specialpedagoger och lÀrare var positiva till lÀrplatta som verktyg och kan se flera fördelar men Àven vissa nackdelar, som att eleverna i behov av sÀrskilt stöd kan kÀnna sig exkluderade samt att det krÀvs kunskap, tid, fortbildning, uppföljning och engagemang för att anvÀndandet ska fungera bra