28 research outputs found
Evaluation of the EU membership of the new member states
When analysing the impacts of EU membership on NMCs, and in particular on the Hungarian economy, we consider integration maturity as a theoretical framework.
Integration maturity can be defined as a capability to exploit the benefits of the given
form of integration to the maximum, while the costs and drawbacks can be minimised. Integration maturity can be measured by comparing costs and benefits. A country is mature for integration if membership on the whole is advantageous for it
Megmenthető-e az euróövezet? (Can the eurozone be saved?)
Az euró válságának szélesebb globális összefüggései vannak, mind a kiváltó okait, mind a nemzetközi pénzügyi rendszer működésének hiányosságait illetően. Az európai monetáris integráció szilárd reálgazdasági alapokon nyugszik.
Az euró teljesítménye mind az árstabilitás, mind az árfolyamok ingadozása tekintetében megfelelőnek tekinthető. Az euróválság szuverénadósság-válság, és leginkább a zóna egyes (déli) országait érinti. Az euróválság okai többrétűek: ezek között az eurózóna hibás konstrukcióját, téves koncepcionális feltételezéseit, a politikai kompromisszumokkal folyamatosan megnyomorított
működését említhetjük leginkább. A közös pénz önmagában nem oka a válságnak és nem is bűvös ellenszer. A hibás gazdaságpolitikáért belül ugyanúgy bűnhődni kell, mint kívül. Görögország, vagy Írország elsősorban nem azért került válságba, mert tagjai az eurózónának, hanem mert hibás gazdaságpolitikát folytattak. Nem zárható ki az eurózóna szétesése, de kicsi az esélye. / === / The euro crisis has broad global connections, both in terms of deficiencies of the international monetary system, and of the crisis of the global financial markets. The European monetary integration is based on strong real-economic foundations. The performance of the euro has been satisfactory both in terms of price and exchange rate stability. The present crisis is a sovereign debt crisis, and it is concentrated mainly on some Southern members. The causes of the crisis are manifold: wrong
institutional and policy structures, mistaken conceptual assumptions, and the distortion
of its operation by continuous political compromises. The contradictions
between common monetary policy and the national fiscal policies, the failure of disciplining
role of the markets, the weakness of control of national fiscal policies, the
dangers of "one size fits all" monetary policy, the failure of finding the proper national policy mixes, particularly in terms of income and structural policies, and the underestimation of social and cultural differences, can be particularly stressed. The common monetary policy failed to secure the necessary equilibrium among liquidity, stability and growth. Greece and Ireland got in crisis not because they are members of the euro zone, but because of their mistaken economic policies. The collapse of the euro zone cannot be excluded, but the chances of it are limited
The Internationalisation (Transnationalisation) of the SME Sector as a Factor of Competitiveness
As part of a wider research program we analysed the theoretical frameworks and the developments of the process of internationalisation (transnationalisation) of small- and medium-sized enterprises in the European Union and specifically in Hungary and Spain. We tried to highlight the barriers and trends of internationalisation. We consider internationalisation of the SME sector as a crucial factor in increasing competitiveness and as an important condition for sustainable and dynamic growth and improving employment (Europe 2020). We made policy recommendation mostly for the government in terms of how to promote the process. We carried out analyses of documents and databases, interviews, and online data collection
Megjegyzések Joseph Stiglitz és Amartya Sen "A gazdasági teljesítmények és a szociális haladás mérése" című jelentéséhez
A jelentés nem jöhetett volna soha jobbkor. A felkérés még 2008 februárjában
történik. Akkor, amikor sok szakértő azt nyilatkozza, hogy a válságot Európa
meg fogja úszni. Valószínűleg a megbízó, Nicolas Sárközy francia elnök sem
előrelátóbb, de ösztönösen ráérez a problémára és a lehetőségre. Vagy okos
tanácsadói javasolják. A válság mindenesetre még egyértelműbbé teszi, hogy
statisztikai rendszerünk több szempontból is tökéletlen. A bizottság mandátuma
eredetileg szerényebb, de az új események fényében tevékenységük felértékelődik.
A rangos munkaközösség tagjai Joseph E. Stiglitz (Columbia Egyetem) és Amartya Sen (Harvard Egyetem) Nobel-díjasok, a testület koordinátorának Jean-Paul Fitoussi neves francia professzort kérik fel. Rajtuk kívül még 21 közismert szakértő vesz részt a munkában, főként amerikai és francia
egyetemekről. A jelentést 2009. szeptember 14-én mutatják be egész napos konferencia keretében a Sorbonne egyetem aulájában
Grexit
Az euróválság fő oka: az euró hibás konstrukciója és a nemzeti politikák kudarca. Görögország a válság, s benne a szuverénadósság-válság legnagyobb vesztese. A válságot társadalmi és morális tényezők súlyosbítják (adóelkerülés).
Külön tényező a görög gazdaság alacsony integráltsági szintje. A pénzpiac az előzetes feltételezésekkel ellentétben nem fegyelmez, sőt csábít, majd utólag
kíméletlenül büntet. A választás, hogy az olcsó pénzből egy ország rekonstruál és javítja a versenyképességét vagy politikai célból szavazatokat vásárol, nemzeti
döntés. A mentőcsomag kritikus elemei deflációs megszorítások, amelyek
késleltetik a kilábalást. 2015 elején talán lehetett volna olyan megoldásokat
találni, hogy a görög kormány úgy köt kompromisszumot a hitelezőivel és eurózónabeli partnereivel, hogy a válság szélesebb európai megoldása irányában is sikerül előrelépni (adósságmérséklés), s közben választói várakozásait sem kell figyelmen kívül hagynia. A görög kormány nem ezt, hanem egy konfrontatív, külön nemzeti, görög megoldást választott. Ezzel otthon képes volt a népszerűségét fenntartani, de valamennyi partnerét magára haragította. A kompromiszszum így csak elhalasztotta a tényleges megoldást. A grexit továbbra sem zárható ki, de nem érdeke senkinek
Az integráció mérésének lehetőségei (Measuring the level of integration)
Az integrációt, mint folyamatot, valamint állapotot (integráltság), az integráció „intenzitását” az irodalomban nagyszámú mutatóval mérik. A mérési kísérletek a globális és regionális integrációk feltérképezésére és elemzésére egyaránt kiterjednek. A mérés kérdésének különös jelentősége van a gazdaságpolitikai kihívások és a hatékony válaszok kidolgozása szempontjából. / === / Many methods exist in the literature to measure the level and intensity of integration both as a process and as a state. These measurement exercises can be used to assess both global and regional integration. The most important goal of measurement is to provide inputs for effective policy making. The paper provides a review on the various approaches used in the context of the European Union
The Euro and Central Europe (from points of view of monetary integration maturity)
The paper discusses the frameworks and development of the introduction of the Euro in Central Europe, with a focus on pre-entry countries (Czechia, Hungary, Poland, Romania and Croatia). The main elements of monetary integration maturity are the state of real-integration (possibilities of large saving in transaction costs), meeting the criteria of functioning market economy and the single market; macro-economic stability and meeting the Maastricht criteria; and shortcomings of absorption (integration) capacities of the EU. Controversial questions are also discussed, such as requirements concerning inflation, the budget deficit or exchange rate stability. The paper argues that the countries under scrutiny show diverging courses of action and policies, public support is also unclear, and the interests of TNCs and political elites contradict each other. Cultural, legal, security or emotional factors will pay a key role in eventual adoption, and prospects also depend on the solution of the current debt and migration crises
Some Questions of the Introduction of Euro in Hungary
The question of monetary integration was part of discussions on European integration
from the beginning, in Hungary. That applied to Euro as well, and there was no question
that it is part of our integration project. We have different waves of discussions, but there
was an overwhelming support of the project from great number of the experts. The discussions were professional, less politicized and divided compared to Poland or Czech Republic,
and several high quality studies were published on the issue. The discussions intensified
again last year and early this year and several studies and articles were published. Among
them, the initiative of Hungarian Nation Bank (HNB) on Maastricht22, and the dispute
between the Hungarian Minister of Finances (Mihály Varga) and the president of HNB
(György Matolcsy) got particular attention. I refer to two articles of the Journal of Counterbalanace (Egyensúly), one from Bod Péter Ákos ((former President of the Hungarian
National Bank) and István Dobozi (Former Lead Economist at the World Bank). This article refers and reflects on the main points of these discussions
Magyarország integrációs profilja | Az európai integráció negyedszázados és a magyar EU-tagság tízéves mérlege
A szerzők Magyarország európai integrációjának főbb jellemzőit kívánják felmérni. Elsősorban a reálintegráció feltérképezésére vállalkoznak – a folyamatok mennyiségi mérésére s ezen keresztül minőségi jellemzőinek pontosítására. A mérésre saját módszert fejlesztettek ki: elemezik a kereskedelmi és tőkekapcsolatok intenzitását,
a gazdasági szerkezet átalakulását, a teljesítményi és függőségi viszonyokat, valamint a felzárkózást (a reálkonvergenciát). Emellett bemutatják az integráció
fontos intézményi jellemzőit is.
Journal of Economic Literature (JEL) kód: F02, F1, F2, F6