4 research outputs found
Small-Diameter Scots Pine and Birch Timber as Raw Materials for Engineered Wood Products
In the future, the building industries will need predictable, homogeneous and cost-competitive wood products with structural safety in increasing quantity and quality. This can be provided by, e.g., breaking solid wood and reconstructing the structure in a way that the degrading influence of knots, cracks, decay and other natural irregularities in wood will be eliminated. Beams, panels or boards made by this principle are called the engineered wood products (EWP). The purpose of this study was to investigate the possibilities to utilize small-diameter Scots pine and birch timber for production of EWPs that are reconstituted of strands. The wood technological characteristics of the tree species used in these products worldwide were studied based on the literature, and the findings were compared to the characteristics of domestic woods. In addition, test specimens were manufactured from domestic raw materials of Scots pine and birch species, and tested in order to examine the differences between woods from young trees from the first commercial thinnings and top sections of mature trees from final cuttings as a raw material. According to the literature review, the average basic density and, consequently, many mechanical properties of pine and birch grown in Finland do not markedly differ from those of the numerous foreign species used for EWPs. The empirical tests indicated that beams (air-dry density ca. 620-800 kgm-3) with relatively auspicious static stiffness (ca. 6000-8500 MPa) and bending strength (ca. 32-42 MPa) could be manufactured from timber equal to or smaller than pulpwood in diameter
Mänty- ja koivupienpuun käyttömahdollisuudet rakennepuutuotteissa (EWP). Tekesin osarahoittaman esiselvityshankkeen loppuraportti.
Metsänomistajien puukauppatyytyväisyys ja siitä viestiminen
TutkimusartikkeliTutkimuksessa selvitettiin metsänomistajien puukauppatyytyväisyyttä ja siitä viestimistä. Tutkimusaineisto kerättiin kirjekyselyllä keväällä 1999. Kysely lähetettiin 1 400 metsänomistajalle, jotka olivat tehneet viimeisimmän puukauppansa vuosien 1997–1999 aikana. Tutkimukseen vastasi 796 puunmyyjää (vastausprosentti 57 %). §§ Puunmyyjistä 94 % kertoi voivansa suositella viimeisimmän puukauppansa perusteella puun-ostajayrityksen toimintaa muille metsänomistajille tai tuttavilleen. Puunostajaa suosittelevista puunmyyjistä 91 % oli tyytyväisiä puunostajan toimintaan, kun suosittelemattomista vain kolmannes oli tyytyväisiä puunostajaan. Puunostajaa suosittelemattomat puunmyyjät olivat useasti eläkeläisiä, joiden metsälön koko oli selvästi pienempi kuin suosittelevien puunmyyjien. §§ Puunmyyjät olivat kertoneet puukauppakokemuksistaan keskimäärin viidelle henkilölle. Puunmyyjistä 62 % oli antanut muille ihmisille pääosin positiivista palautetta. Vastaavasti kaksi prosenttia puunmyyjistä oli antanut pääosin negatiivista palautetta. Puunmyyjistä 16 % ei ollut kertonut kenellekään viimeisestä puukaupastaan. He olivat valtaosin eläkeläisnaisia. Positiivista palautetta antaneet puunmyyjät olivat useasti palkansaajia. Negatiivista palautetta antaneiden puunmyyjien metsälön koko oli pieni, ja lisäksi heidän viimeisin puukauppansa oli useimmiten hankintakauppa. Negatiivista palautetta antaneet puunmyyjät olivat kertoneet kokemuksistaan yli kolme kertaa niin monelle kuin positiivista palautetta antaneet puunmyyjät. §§ Ollessaan pettynyt puunostajayrityksen toimintaan viimeisimmässä puukaupassaan vain alle puolet puunmyyjistä valitti suoraan puunostajan henkilöstölle. Suoraan puunostajalle valittaneet puunmyyjät olivat tehneet kooltaan isoja puukauppoja, ja lisäksi monilla heistä oli puukaupallinen sopimus puunostajayrityksen kanssa. Pystyäkseen selvittämään metsänomistajien puukauppatyytyväisyyden puunostajayrityksen on kannustettava metsänomistajia antamaan palautetta, tehtävä palautteen antaminen mahdollisimman helpoksi, analysoitava palaute nopeasti ja tarvittaessa korjattava virheet viipymättä