6 research outputs found
Robin Edina, Seidl-Péch Olivia (szerk.): Fókuszban a fordított és a tolmácsolt szöveg. Korpuszalapú fordításkutatás Magyarországon
Typische Störungen in Großnetzwerken
Im Bereich der Computernetzwerke und des Internets erscheinen jeden Tag verschiedene Neuerungen, die den immer ernsteren Erwartungen entsprechen wollen. Diese Aktualität des Themas bot sich als gute Angelegenheit zur Themenauswahl. Diese Arbeit setzt sich dann zum Ziel, die modernen Großnetzwerke und deren Schwachpunkte darzustellen. Hauptsächlich werden hier typische Großfirmennetzwerke, genauer gesagt die in diesen am häufigsten vorkommenden Störungen dargestellt.BSc/BAgermanisztika - németB
Robin Edina, Seidl-Péch Olivia (szerk.): Fókuszban a fordított és a tolmácsolt szöveg. Korpuszalapú fordításkutatás Magyarországon
Az utószerkesztés hatása a neurális gépi fordítás lexikai kohéziójára angol–magyar szakfordításokban
A jelen tanulmány Hoey (1991) ismétlésmodellje segítségével igyekszik feltárni a teljes utószerkesztés hatását a neurális gépi fordítással készült szövegek lexikai kohéziójára, pontosabban a lexikai ismétlések mintázatára, valamint a szöveg makropropozicionális tartalmára. Az itt bemutatott kvalitatív, feltáró kutatás az elem- zett korpuszra vonatkozóan megállapította, hogy az utószerkesztők a vizsgált jellemzőket jobban eltávolítják a forrásnyelvi szövegtől, mint ahogyan azt a gépi fordítás teszi, ezáltal az utószerkesztés jobban hasonlíthat a fordításhoz, mint a lektoráláshoz. A megfigyelések emellett azt is alátámasztják, hogy a szövegtípusnak hatása lehet az utószerkesztési műveletekre. A vizsgálatok eredményei alapján három hipotézis fogalmazódott meg, amelyek lehetséges jövőbeli kutatási irányokat jelölhetnek ki
A gépi fordításhoz kötődő alapvető terminusok, definíciók és a közöttük lévő ellentmondások.
A jelen tanulmány a gépi fordításhoz kapcsolódó, a fordítástudományi vizsgálatok szempontjából alapvető fogalmakat és terminusokat mutatja be a hazai és a nemzetközi szakirodalom áttekintése révén. Ez magában foglalja a számítógépes
nyelvészet elhelyezhetőségét a tudományok rendszerébe; a gépi fordítás és a CAT fogalmának különböző meghatározásait; a kérdést, hogy a géppel fordított szöveg mesterséges vagy természetes nyelvű-e; az utószerkesztés lehetséges definícióit
és típusait; a fordítás, a lektorálás és az utószerkesztés kapcsolatát, valamint az utószerkesztés szerepét a fordítási folyamatban. A szakirodalom összefoglalásán túl a tanulmány rámutat a fogalmak közötti ellentmondásokra, illetve javaslatokat
tesz néhány ilyen ellenmondás feloldására
Hibaazonosítás és -tudatosítás az utószerkesztési kompetencia fejlesztésében
A neurális gépi fordítás (NMT) előretörésére és a piaci igényekre reagálva a magyarországi fordítóképzésekben is egyre inkább megjelenik a gépi fordítómotorok használata és az utószerkesztés, amelyek oktatása azonban még nem rendelkezik olyan bevált módszerekkel, mint a hagyományos értelemben vett fordításé, CAT-használaté vagy akár a lektorálásé. A nemzetközi szakirodalomból és képzési tapasztalatokból egyértelműen kiviláglik, hogy a sikeres utószerkesztés egyik előfeltétele az MT-kimenetek reális értékelése, nevezetesen a célnyelvi szövegben előforduló hibák felismerése. Két hazai fordítóképzés (ELTE és PTE) hallgatói körében a 2022/23-as tanév tavaszi félévében kutatást végeztünk azzal a céllal, hogy felmérjük, milyen hatása lehet az utószerkesztés oktatása során a neurális gépi fordításokban előforduló hibák azonosításának és tudatosításának a kritikus MT-használat és a PE-kompetencia fejlesztésére. Hipotézisünk szerint a hibakeresési és -azonosítási gyakorlatoknak köszönhetően a hallgatók képesek lesznek kritikusabban szemlélni a géppel fordított szövegeket és nagyobb arányban ismerik fel az utószerkesztés során javítandó hibákat. A tanulmányban a félév eleji és végi hibakeresési feladatok kvalitatív, kézi elemzésének első eredményeit ismertetjük