50 research outputs found
Exploring quality of care and social inequalities related to type 2 diabetes in Hungary: nationwide representative survey
K
Healthcare utilization and all-cause premature mortality in Hungarian segregated roma settlements: evaluation of specific indicators in a cross-sectional study
K
Association between the General Practitioner Workforce Crisis and Premature Mortality in Hungary: cross-Sectional Evaluation of Health Insurance Data from 2006 to 2014
L
Factors associated with practice-level performance indicators in primary health care in Hungary: a nationwide cross-sectional study
L
Az indikátoralapú teljesítményértékelésre épülő forráselosztás hatékonysága Magyarországon a felnőtteket ellátó háziorvosi praxisokban = Resource allocation effectiveness of indicator-based performance monitoring in Hungarian primary care for adults
Absztrakt:
Bevezetés: Magyarországon 2009-ben került kialakításra az
alapellátási tevékenység értékelését célzó, országosan egységes
indikátorrendszer, amely jól kiépített informatikai és jogszabályi háttérrel,
illetve finanszírozási vonzattal működik. A jelenlegi teljesítményértékelési
rendszer csak részben (a praxisok földrajzi elhelyezkedése tekintetében) veszi
figyelembe azt, hogy a betegek ellátásának hatékonyságát háziorvostól független
tényezők is befolyásolják, ugyanakkor az egészségbiztosító csak a háziorvost
tudja hatékonyabb munkára ösztönözni többletfinanszírozási eszközével.
Célkitűzés: Vizsgálatunk célja a praxisok
teljesítményértékelési rendszerének módszertani továbbfejlesztése révén olyan
indikátorok kialakítása volt, amelyek alkalmasak a teljesítménynek a háziorvos
által nem befolyásolható praxisjellemzőktől független értékelésére.
Módszer: A felnőtteket ellátó háziorvosi praxisok
hatékonyságának jellemzésére kidolgozott 12 NEAK-indikátor 2016. júniusi adatait
elemeztük. A praxisjellemzők (az ellátottak kora, neme, a praxisokhoz tartozók
relatív iskolázottsága, a praxis megyéje, településtípusa) hatásaitól
megtisztított indikátorokat alakítottunk ki. A háziorvosok teljesítményének az
országos referenciaszinttől való eltéréseit statisztikai teszttel értékeltük. A
jelenlegi és a korrigált indikátorokon alapuló értékelés alapján történő
teljesítmények összevetésével elemeztük a monitoringnak és a kapcsolódó
többletfinanszírozás felhasználásának megfelelőségét és átalakításának
lehetőségeit. Eredmények: A jelenlegi teljesítményértékelési
rendszer a többletfinanszírozás 34,46%-át hasznosítja a háziorvosi munka
hatékonyságának elismerésére, a finanszírozás nagy része a teljesítmények
konzerválását szolgálja. Emellett nem képes minden olyan teljesítmény
azonosítására, amely lényegesen hatékonyabb az átlagnál, aminek következtében a
jelenlegi többletfinanszírozás 8,83%-ának megfelelő összeg kifizetése marad el.
Ha többletfinanszírozásban csak a praxisjellemzők alapján várhatónál
szignifikánsan jobb teljesítményt nyújtó praxisok részesülnének, akkor az egy
praxisban elérhető havi többletfinanszírozás 176 042 Ft-ról 406 604 Ft-ra
növekedne. Következtetés: A Nemzeti Egészségbiztosítási
Alapkezelő által jelenleg működtetett értékelési rendszer kiegészítése a
praxisjellemzőkre korrigált indikátorok alkalmazásával a jelenlegi monitoringnak
és rendelkezésre álló finanszírozás felhasználásának hatékonyságát javítaná. Orv
Hetil. 2019; 160(39): 1542–1553.
|
Abstract:
Introduction: The indicator-based performance monitoring and
pay-for-performance system for Hungarian primary care was established in 2009,
covering the whole country. It is based on a stable legal system and well
operating information technology. Although, the health insurance system is able
to facilitate the performance improvement only by the financing for general
medical practices, the many times modified present system does not take into
consideration (apart from the geographical location of practices) factors which
determine the performance but cannot be influenced by general practitioners.
Aim: The study aimed at renewing the indicator set and
evaluation methodology in order to enable the monitoring to evaluate the
performance of general medical practices independent of their structural
characteristics. Method: Each adult care specific primary care
performance indicator from June 2016 covering the whole country has been
investigated. Indicators adjusted for structural practice characteristics (age
and gender of patients; relative education of people provided; settlement type
and county of the practice) have been computed. The difference between adjusted
indicators and national reference values has been evaluated by statistical
testing. Appropriateness of the present monitoring and financing system has been
investigated by comparing the practice level presently applied and adjusted
indicators to outline the opportunities to develop the present system.
Results: The present monitoring allocates 34.46% of
pay-for-performance resources for improving the performance of practices. The
majority of resources supports the conservation of performance. Furthermore, the
present system is not able to identify each practice with better than reference
performance, withholding amount corresponding to 8.83% of pay-for-performance
resources. If this financing were restricted to practices with significantly
better than reference performance, the maximum of the financing a month in a
practice would increase from 176 042 HUF (551 EURO) to 406 604 HUF (1274 EURO).
Conclusion: Completing the performance monitoring system
operated at present by the National Health Insurance Fund of Hungary with
indicators adjusted for structural characteristics of the general medical
practices, the resource allocation effectiveness could be improved. Orv Hetil.
2019; 160(39): 1542–1553
The impact of general practitioners' gender on process indicators in Hungarian primary healthcare: a nationwide cross-sectional study
The objectives of our study were (1) to investigate the association between gender of the general practitioner (GP) and the quality of primary care in Hungary with respect to process indicators for GP performance and (2) to assess the size of the gender impact.A nation-wide cross-sectional study was performed in 2016.The study covered all general medical practices in Hungary (n=4575) responsible for the provision of primary healthcare (PHC) for adults. All GPs in their private practices are solo practitioners.Multilevel logistic regression models were used to analyse the association between GP gender and process indicators of PHC, and attributable proportion (AP) was calculated.48% of the GPs (n=2213) were women in the study. The crude rates of care provided by female GPs were significantly higher for seven out of eight evaluated indicators than those provided by male GPs. Adjusted for practice, physician and patient factors, GP gender was associated with the haemoglobin A1c (HbA1c) measurement: OR=1.18, 95% CI (1.14 to 1.23); serum creatinine measurement: OR=1.14, 95% CI (1.12 to 1.17); lipid measurement: OR=1.14, 95% CI (1.11 to 1.16); eye examination: OR=1.06, 95% CI (1.03 to 1.08); mammography screening: OR=1.05, 95% CI (1.03 to 1.08); management of patients with chronic obstructive pulmonary disease: OR=1.05, 95% CI (1.01 to 1.09) and the composite indicator: OR=1.08, 95% CI (1.07 to 1.1), which summarises the number of care events and size of target populations of each indicator. The AP at the specific indicators varied from 0.97% (95% CI 0.49% to 1.44%) of influenza immunisation to 8.04% (95% CI 7.4% to 8.67%) of eye examinations.Female GP gender was an independent predictor of receiving higher quality of care. The actual size of the gender effect on the quality of services seemed to be notable. Factors behind the gender effect should receive more attention in quality improvement particularly in countries where the primary care is organised around solo practices
Influence of patient characteristics on preventive service delivery and general practitioners' preventive performance indicators: a study in patients with hypertension or diabetes mellitus from Hungary
L