4 research outputs found
The «three part conversation», a practical contribution to a professionally oriented teacher education?
Norsk: Det nasjonale PIL-prosjektet arbeider med utviklingen av
praksissamarbeidet innenfor flere lærerutdanninger. Hovedintensjonen med
prosjektet er å bidra til å skape en mer praksisforankret lærerutdanning.
Denne delrapporten har oppmerksomheten rettet mot praksis i allmennlærerutdanningen,
men resultatene har relevans også for den nye grunnskolelærerutdanningen.
Rapporten vår beskriver erfaringer fra et utviklingsarbeid
ved Høgskolen i Hedmark for å bedre det faglige og praktiske samarbeidet
mellom de to hovedaktørene i norsk lærerutdanning, høgskolens faglærere
og grunnskolens praksislærere. Vi reiser spørsmålet om hvordan de to arenaene
i lærerutdanningen sammen kan fremme en helhetlig og praksisnær
utdanning. De synspunktene og resultatene vi redegjør for, har sin empiri fra
intervju med praksislærere og studenter ved Høgskolen i Hedmark 2008–2010. Vi har ved vår høgskole prøvd ut en ny modell for praksis der den
såkalte trepartsamtalen går inn som et helt sentralt element. De tre aktørene
i trepartsamtalen er lærerstudenter, praksislærere og faglærere fra høgskolen.
I intervjusamtalene reflekterte de tre partene omkring praksisplanen, trepartsamtalen
og mulige måter å forbedre samarbeidet mellom høgskolen og
praksisskolen, og vi gjengir noen av konklusjonene nedenfor:
·· Likeverdighet mellom de to lærergruppene må etterstrebes, og vi må
understreke overfor studentene at begge parter er lærerutdannere
·· Studentene må få møte både faglærer og praksislærer tidlig i første
semester
·· Førsteårsstudentenes ønske om undervisning i rent metodiske grep må
tas på alvor av faglærerne på høgskolen
·· Partene må møtes hyppigere enn i dag, og informasjonsflyten må bedres
·· Partene må kjenne hverandres planer og være fleksible i felles
planlegging ·· Et utvidet og forpliktende samarbeidsmønster må forankres både i høgskolens
og partnerskolens planer
·· Det må legges til rette for at faglærer får møte sitt eget fag i praksismøtene
på skolene
·· Trepartsamtalen må ha et tydelig faglig-didaktisk innhold i tillegg til det
generelt pedagogiske
·· Ambisjonsnivået i praksisplanene må ikke overstige mulighetene for
gjennomføring
·· Prosjekter må ikke være avhengig av ildsjeler for å videreføresEnglish: The national PIL project is working with the practice collaboration
within various areas of teacher education. The main intention of the project is
to help develop a teacher education more related to teaching practice. This
preliminary report has its attention on teacher practice in «general teacher
education», but the results from it have relevance for the new primary school
teacher education as well. Our report describes results from a developmental
study at The Hedmark University College (HUC) in order to improve the
cooperation between the two key players in Norwegian teacher education,
i.e. the college teachers and the teachers at the primary schools. We raise
the question whether these two parts in teacher education together are able
to promote an education more unified and related to practice. The views and
results that we explain originate from teachers having been interviewed at
schools and from students at HUC 2008-2010. We have tried out a new model
for practice where the so-called «three part conversation» is a basis. The
three groups of persons in this conversation are college students, teacher
trainers and teachers at HUC. These interviews revealed interesting reflections
concerning the schedule for the teacher training periods, the «three-part
conversation» and possible ways of improving the cooperation between HUC
and the primary school teachers supervising student teachers.
·· Equivalence between these two groups of teachers must the rule, and
we need to stress that both parts are teacher educators
·· Students must get the possibility to meet both the teacher at the college
and the teacher training teacher early in the autumn semester
·· First year students` wishes to be taught in instructional methods exclusively
must be taken seriously by the college teachers ·· The teacher groups need to meet more frequently than today, and the
information flow must be improved
·· The groups of teachers must get to know each other`s plans and be
flexible in their common planning
·· An extended and binding pattern for co-operation should be related both
to college and teacher training school planning
·· It must be standard procedure that a college teacher is present at those
meetings where his/her special subject is being discussed
·· The «three-part conversation» must have a clear scientific-didactic content
in addition to general pedagogy
·· The ambition level in teacher training should not exceed the possibilities
for implementation
·· Projects should not depend on the efforts of activists to be continue
PIL – Praksis som integrerende element i lærerutdanningen: Sluttrapport fra lokalt PIL-prosjekt ved Høgskolen i Hedmark. Treklangsamarbeid og Trepartsamtaler
Høgskolen i Hedmark, Avdeling for lærerutdanning og naturvitenskap,
har siden februar 2009 vært en del av det nasjonale PIL-prosjektet.
Gjennom dette prosjektet har høgskolen fått anledning til å kvalitetssikre
og videreutvikle tiltak som er iverksatt for å styrke samarbeidet og relasjonen
mellom høgskolen og praksisfeltet. I det lokale PIL-prosjektet har
vi forsket på egen praksis. PIL-rapporten fra Høgskolen i Hedmark presenterer i oppsummerende
punkter noe av det vi har gjort, noe av det vi har lært og litt om hva vi
ønsker å arbeide videre med. Så presenterer vi et tilbakeblikk på samarbeidstiltak
og praksisorganisering som kom forut for PIL-prosjektet.
Disse tiltakene har lagt vikte premisser for PIL-prosjektet. Deretter kommer
en kortversjon av PIL-gruppenes arbeid ved Høgskolen i Hedmark.
Så følger fullstendige rapporter fra hvert delprosjekt. Delrapportene finnes
også som selvstendige rapporter i Høgskolen i Hedmarks rapportserie
Trepartsamtalen, et praktisk bidrag til en profesjonsrettet lærerutdanning?
Norsk: Det nasjonale PIL-prosjektet arbeider med utviklingen av
praksissamarbeidet innenfor flere lærerutdanninger. Hovedintensjonen med
prosjektet er å bidra til å skape en mer praksisforankret lærerutdanning.
Denne delrapporten har oppmerksomheten rettet mot praksis i allmennlærerutdanningen,
men resultatene har relevans også for den nye grunnskolelærerutdanningen.
Rapporten vår beskriver erfaringer fra et utviklingsarbeid
ved Høgskolen i Hedmark for å bedre det faglige og praktiske samarbeidet
mellom de to hovedaktørene i norsk lærerutdanning, høgskolens faglærere
og grunnskolens praksislærere. Vi reiser spørsmålet om hvordan de to arenaene
i lærerutdanningen sammen kan fremme en helhetlig og praksisnær
utdanning. De synspunktene og resultatene vi redegjør for, har sin empiri fra
intervju med praksislærere og studenter ved Høgskolen i Hedmark 2008–2010. Vi har ved vår høgskole prøvd ut en ny modell for praksis der den
såkalte trepartsamtalen går inn som et helt sentralt element. De tre aktørene
i trepartsamtalen er lærerstudenter, praksislærere og faglærere fra høgskolen.
I intervjusamtalene reflekterte de tre partene omkring praksisplanen, trepartsamtalen
og mulige måter å forbedre samarbeidet mellom høgskolen og
praksisskolen, og vi gjengir noen av konklusjonene nedenfor:
·· Likeverdighet mellom de to lærergruppene må etterstrebes, og vi må
understreke overfor studentene at begge parter er lærerutdannere
·· Studentene må få møte både faglærer og praksislærer tidlig i første
semester
·· Førsteårsstudentenes ønske om undervisning i rent metodiske grep må
tas på alvor av faglærerne på høgskolen
·· Partene må møtes hyppigere enn i dag, og informasjonsflyten må bedres
·· Partene må kjenne hverandres planer og være fleksible i felles
planlegging ·· Et utvidet og forpliktende samarbeidsmønster må forankres både i høgskolens
og partnerskolens planer
·· Det må legges til rette for at faglærer får møte sitt eget fag i praksismøtene
på skolene
·· Trepartsamtalen må ha et tydelig faglig-didaktisk innhold i tillegg til det
generelt pedagogiske
·· Ambisjonsnivået i praksisplanene må ikke overstige mulighetene for
gjennomføring
·· Prosjekter må ikke være avhengig av ildsjeler for å videreføre
PIL – Praksis som integrerende element i lærerutdanningen: Sluttrapport fra lokalt PIL-prosjekt ved Høgskolen i Hedmark. Treklangsamarbeid og Trepartsamtaler
Høgskolen i Hedmark, Avdeling for lærerutdanning og naturvitenskap,
har siden februar 2009 vært en del av det nasjonale PIL-prosjektet.
Gjennom dette prosjektet har høgskolen fått anledning til å kvalitetssikre
og videreutvikle tiltak som er iverksatt for å styrke samarbeidet og relasjonen
mellom høgskolen og praksisfeltet. I det lokale PIL-prosjektet har
vi forsket på egen praksis. PIL-rapporten fra Høgskolen i Hedmark presenterer i oppsummerende
punkter noe av det vi har gjort, noe av det vi har lært og litt om hva vi
ønsker å arbeide videre med. Så presenterer vi et tilbakeblikk på samarbeidstiltak
og praksisorganisering som kom forut for PIL-prosjektet.
Disse tiltakene har lagt vikte premisser for PIL-prosjektet. Deretter kommer
en kortversjon av PIL-gruppenes arbeid ved Høgskolen i Hedmark.
Så følger fullstendige rapporter fra hvert delprosjekt. Delrapportene finnes
også som selvstendige rapporter i Høgskolen i Hedmarks rapportserie