47 research outputs found
Kjønnsbalanse i toppledelse – en casestudie med fokus på årsaker til vedvarende mannsdominans i ledelsesposisjoner og topplederes rolle i prosesser rettet mot forbedring av kjønnsbalanse
Executive Master’s thesis in Business AdministrationTil tross for høy grad av likestilling mellom kjønnene på flere samfunnsområder, er norsk næringsliv preget av kjønnsubalanse innen toppledelse. Og selv om kvinneandelen blant norske toppledere går stadig oppover, er makten fortsatt skjevfordelt, og kvinner er sterkt underrepresentert i toppledelsesposisjoner. På bakgrunn av den vedvarende kjønnsubalansen på toppen av næringslivet, undersøker denne oppgaven hvordan toppledere forklarer årsaker til mannsdominans innen toppledelse, og hvordan de forstår sin egen rolle i prosesser knyttet til forbedring av kjønnsbalanse.
Undersøkelsen er forankret i relevant teori om holdninger og handlinger, forklaringstilnærminger på årsaker til kjønnsubalanse og topplederes rolle i kjønnsbalanserende prosesser. Undersøkelsen har et eksplorerende casedesign med en fenomenologisk-hermeneutisk tilnærming, og bygger på dybdeintervjuer med syv toppledergrupperepresentanter i et ledende oljeserviceselskap i Norge.
Analysen viser at til tross for sine ambivalente holdninger til kjønnsbalanse, ser topplederne på sin rolle som frontfigur med ansvar for målrettet likestilling mellom kjønnene og helhetlig forståelse av kjønnsbalanserende prosesser. Funnene indikerer at kjønnsubalanse i bedriftens ledelse kan verken skyldes manglende kompetanse hos kvinner, maskuline arbeidsmåter eller kulturelle forventninger til kvinners rolle i organisasjonen. Funnene tyder på at mannsdominansen i toppledelsen er hovedsakelig forårsaket av liten utskifting av toppledere som sannsynligvis er en konsekvens av utilstrekkelige mål om å øke kvinneandelen i ledergruppen. Funnene tyder også på at manglende lovkrav til kjønnsfordeling i toppledergrupper kan være en mulig årsak til kjønnsubalanse.
Med bakgrunn i funnene, anbefales det toppledere som ønsker å få flere kvinner inn i topplederstillinger å gjøre seg selv bevisst egne holdninger, oppnå harmoni mellom holdninger og handlinger, øke kvinners muligheter, iverksette kjønnsbalanserende tiltak og ha kontinuerlig fokus på kjønnsbalanse
Timing of sedimentation, metamorphism, and plutonism in the Helgeland Nappe Complex, north-central Norwegian Caledonides
The Helgeland Nappe Complex consists of a sequence of imbricated east-dipping nappes that record a history of Neoproterozoic- Ordovician, sedimentary, metamorphic, and magmatic events. A combination of U-Pb dating of zircon and titanite by laser-ablation- inductively coupled plasma-mass spectrometry plus chemostratigraphic data on marbles places tight constraints on the sedimentary, tectonic, and thermal events of the complex. Strontium and carbon isotope data have identifi ed Neoproterozoic marbles in the Lower Nappe, the Horta nappe, and Scandian-aged infolds in the Vikna region. The environment of deposition of these rocks was a continental shelf, presumably of Laurentia. Detrital zircon ages from the Lower Nappe are nearly identical to those of Dalradian sedimentary rocks in Scotland. Cambrian rifting caused development of one or more ophiolitefl oored basins, into which thick sequences of Early Ordovician clastic and carbonate sediments were deposited. On the basis of ages of the youngest zircons, deposition ended after ca. 481 Ma. These basin units are now seen as the Skei Group, Sauren-Torghatten Nappe, and Middle Nappe, as well as the stratigraphically highest part of the Horta nappe and possibly of the Upper Nappe. The provenance of these sediments was partly from the Lower Nappe, on the basis of detrital zircon age populations in metasandstones and cobbles from proximal conglomerates. However, the source of Cambrian-Ordovician zircons in all of the Early Ordovician basins is enigmatic. Crustal anatexis of the Lower and Upper Nappes occurred ca. 480 Ma, followed by imbrication of the entire nappe sequence. By ca. 478 Ma, the Horta nappe was overturned and was at the structural base of the nappe sequence, where it underwent migmatization and was the source of S-type magmas. Diverse magmatic activity followed ca. 465 Ma, 450-445 Ma, and 439-424 Ma. Several plutons in the youngest age range contain inherited 460-450 Ma zircons. These zircons are interpreted to refl ect a deep crustal zone in which mafi c magmas caused melting, mixing, and hybridization from 460 to 450 Ma. Magmatic reheating of this zone, possibly associated with crustal thickening, resulted in voluminous, predominantly tonalitic magmatism from 439 to 424 Ma
Environmental constraints on Holocene cold‐water coral reef growth off Norway: Insights from a multiproxy approach
Crustal architecture in Northern Mozambique : results from a regional bedrock mapping project [abstract]
Stories: A resource for sharing experiences from implementation projects in Enterprise Software Ecosystems
Bruk av digitale høydedata i strukturgeologisk analyse: eksempel fra Oslo kommune
I delprosjekt A (Forundersøkelser) av FoU-prosjektet 'Miljø- og samfunnstjenlige tunneler' (2001-2003) er det
lagt vekt på forbedre forundersøkelsene gjennom å utvikle nye teknikker eller ta i bruk kjente teknikker på en ny
måte. Denne rapporten beskriver hvordan detaljerte digitale høydedata fra Oslo kommune kan brukes til å
kartlegge lineamenter som kan representere sprekkesoner eller forkastninger i fjell.
Etter avtale med Oslo Kommune ved Plan- og bygningsetaten fikk FoU-prosjektet stilt til rådighet et digitalt
datasett som dekker hele kommunen. Dette ble brukt til å framstille en høydemodell som grunnlag for tolkning av
lineamenter i prekambriske bergarter i Østmarka, kambrosilurske bergarter i Oslo og permiske bergarter i
Nordmarka.
Tolkningen gir et godt bilde av både viktige, regionale sprekkesoner og forkastninger og mindre sprekker med
lokal utbredelse. En analyse av lineamentenes orientering gir en fordeling som samsvarer med det som er vanlig i
Oslofeltet. Noen lineamentspopulasjoner forekommer over hele området, mens andre populasjoner har mer lokal
utbredelse avhengig av berggrunnen. Tolkningen indikerer at det innen det sterkt overdekkede kambrosilurområdet
i Oslo finnes flere viktige N-S-orienterte forkastninger eller sprekkesoner.
Digitale høydedata gir et viktig supplement til andre typer data og kan brukes direkte sammen med andre digitale
datasett (flybilder, satellittbilder, geofysiske fly- og helikoptermålinger). Sammenlignet med andre typer data gir
bruk av detaljerte, digitale terrengmodeller en rekke fordeler. Det er lettere å få fram et ensartet datasett, særlig i
tettbygde strøk, i områder med mye infrastruktur (der flymålinger kan ha begrenset verdi), eller i områder med tett
vegetasjon der vanlige flybilder gir svært lite informasjon. Det er videre mulig å bruke ulike analyser av datasettet
for å framheve (eller dempe ned) topografiske trekk, blant annet ved skyggelegging, helningsanalyse og
framstilling av 3D-modeller. En annen fordel er at det ved bruk av samme datasett til en viss grad er mulig å
gjennomføre tolkninger på ulike detaljeringsnivå. I sammenheng med utbygging vil denne typen data kunne gi en
effektivisering av forundersøkelsene ved at mye informasjon om berggrunnen blir tilgjengelig på et tidlig stadium i
planleggingen
Adopsjon av mobile betalingstjenester : en kvalitativ studie
I de siste årene har det vært en sterk utvikling i det norske betalingsmarkedet. Mye tyder på at vi befinner oss i starten av en større endring i norske forbrukeres betalingsvaner, blant annet som følge av introduksjonen av mobile betalingsløsninger. Etter en fase hvor Vipps etablerte en posisjon som enerådende, har lanseringen av de internasjonale mobilebetalingstjenestene Apple Pay og Google Pay i Norge pustet nytt liv i den norske konkurransesituasjonen for mobile lommebøker. Det knytter seg videre spenning til hvordan markedet vil utvikle seg som følge av teknologigigantenes utbredelse. PSD2 har enda ikke trådd i full kraft, og det er flere spørsmål knyttet til hvilke utfordringer og potensielle muligheter mobile lommebøker vil møte som følge av regulatoriske endringer i markedet.
For å forstå hvilke faktorer som påvirker adopsjonen av mobile betalingstjenester, valgte vi å ta utgangspunkt i et rammeverk som beskriver adopsjonsfaktorer på flere nivåer. Rammeverket består av to hovedperspektiv; et infrastrukturelt perspektiv som kartlegger underliggende konkurranseeffekter for betalingstjenestene og et adopsjonsperspektiv, som undersøker rollen adopsjon spiller både overfor sluttbrukere- og brukersteders valg av mobilbetalingstjenester. Vår oppgave analyserer et komplekst fenomen gjennom en kvalitativ metodetilnærming, hvor ekspertintervjuer og relevant litteratur har resultert i interessante funn. Studien indikerer at brukervennlighet, tillit og merverdier av å benytte en mobil betalingstjeneste fremfor en annen, skiller seg ut som sterke faktorer både for sluttbrukere- og brukersteders adopsjon av mobile lommebøker i den nåværende konkurransesituasjonen. Kostnadene tilknyttet betalingssystemene fremkommer også som sentralt for om brukersteder velger å gjøre tjenestene tilgjengelig for bruk.
Gjennom vår masterutredning har vi avdekket flere andre utviklingstrekk for mobile betalingstjenester. Studien gir således et innblikk bransjen over betalingsløsninger, samt en oversikt over de mest sentrale faktorene som påvirker adopsjonen av mobile betalingstjenester i Norge.nhhma
A four-phase model for the Sveconorwegian orogeny, SW Scandinavia
The Sveconorwegian orogenic belt resulted from collision between Fennoscandia and another major plate, possibly Amazonia, at the end of the
Mesoproterozoic. The belt divides, from east to west, into a Paleoproterozoic Eastern Segment, and four mainly Mesoproterozoic terranes transported
relative to Fennsocandia. These are the Idefjorden, Kongsberg, Bamble and Telemarkia Terranes. The Eastern Segment is lithologically related
to the Transcandinavian Igneous Belt (TIB), in the Fennoscandian foreland of the belt. The terranes are possibly endemic to Fennoscandia,
though an exotic origin for the Telemarkia Terrane is possible. A review of existing geological and geochronological data supports a four-phase
Sveconorwegian assembly of these lithotectonic units. (1) At 1140-1080 Ma, the Arendal phase represents the collision between the Idefjorden and
Telemarkia Terranes, which produced the Bamble and Kongsberg tectonic wedges. This phase involved closure of an oceanic basin, possibly marginal
to Fennoscandia, accretion of a volcanic arc, high-grade metamorphism and deformation in the Bamble and Kongsberg Terranes peaking in
granulite-facies conditions at 1140-1125 Ma, and thrusting of the Bamble Terrane onto the Telemarkia Terrane probably at c. 1090-1080 Ma. (2) At
1050-980 Ma, the Agder phase corresponds to the main Sveconorwegian oblique (?) continent-continent collision. It resulted in underthrusing and
burial of the Idefjorden Terrane to high-pressure conditions at 1050 Ma, followed by exhumation. Crustal thickening in the Telemarkia Terrane led
to protracted granite magmatism starting at 1050 Ma and to high-grade metamorphism starting at 1035 Ma. Metamorphism peaked in granulite facies
conditions in the Rogaland-Vest Agder Sector. (3) At 980-970 Ma, the Falkenberg phase reflects final convergence in the belt, shortly followed
by divergence. Foreland propagationof the orogeny is indicated by underthrusting of the Eastern Segment to eclogites facies conditions at c. 970 Ma.
(4) Between 970 and 900 Ma, the Dalane phase corresponds to gravitational collapse of the belt. It is associated with post-collisional magmatism
increasing in volume westwards, exhumation of the southern part of the Eastern Segment as a core complex, and exhumation of the Rogaland-Vest
Agder sector in the Telemarkia Terrane as a wide gneiss dome. Formation of the gneiss dome peaked at 930-920 Ma with low-pressure high-temperature
granulite-facies metamorphism and intrusion of an anorthosite-mangerite-charnockite (AMC) complex