1,241 research outputs found
Dynamical stability of the Gliese 581 exoplanetary system
Using numerical methods we investigate the dynamical stability of the Gliese
581 exoplanetary system. The system is known to harbour four planets (b-e). The
existence of another planet (g) in the liquid water habitable zone of the star
is debated after the latest analyses of the radial velocity (RV) measurements.
We integrated the 4 and 5-planet model of Vogt et al. (AN 333, 561-575, 2012)
with initial circular orbits. To characterize stability, the maximum
eccentricity was used that the planets reached over the time of the
integrations and the LCI and RLI to identify chaotic motion. Since circular
orbits in the RV fits seem to be a too strong restriction and the true orbits
might be elliptic, we investigated the stability of the planets as a function
of their eccentricity. The integration of the circular 4-planet model shows
that it is stable on a longer timescale for even an inclination i = 5{\deg}. A
fifth planetary body in the 4-planet model could have a stable orbit between
the two super-Earth sized planets c and d, and beyond the orbit of planet d,
although another planet would likely only be stable on circular or
near-circular orbit in the habitable zone of the star. Gliese 581 g in the
5-planet model would have a dynamically stable orbit, even for a wider range of
orbital parameters, but its stability is strongly dependent on the eccentricity
of planet d. The low-mass planet e, which quickly became unstable in eccentric
models, remains stable in the circular 4-planet model, but the stable region
around its initial semi-major axis and eccentricity is rather small. The
stability of the inner planets e and c is dependent on the eccentricity of the
Neptune-size planet b. The outermost planet d is far away from the adjacent
planet c to considerably influence its stability, however, the existence of a
planet between the two super-Earth planets c and d constrains its eccentricity.Comment: 8 pages, 3 tables, 8 figures; accepted for publication in MNRA
Középső csoportos gyermekek készségfejlettsége. Összefüggés a RÖVID DIFER és Piaget feladatai között
Gyermekeink Ă©letĂ©ben az Ăłvodában töltött Ă©vek meghatározĂł szereppel bĂrnak kĂ©sĹ‘bbi tanulmányaik, iskolai elĹ‘menetelĂĽk, sikeressĂ©gĂĽk szempontjábĂłl. Az Ăłvodai kezdemĂ©nyezĂ©sek során bekövetkezĹ‘ önkĂ©ntelen, termĂ©szetes tanulás alapozza meg a kĂ©sĹ‘bbi iskolai tanulást. A 3–6 Ă©ves korban esetleg meg nem szerzett tapasztalatok kĂ©sĹ‘bb csak nehezen pĂłtolhatĂłk, az ebben az Ă©letszakaszban bekövetkezĹ‘ kĂ©szsĂ©g- Ă©s kĂ©pessĂ©gfejlesztĂ©s – az Ăłvodások erĹ‘s Ă©s könnyen aktiválhatĂł elsajátĂtási motiváciĂłja miatt (JĂłzsa, 2007) – rendkĂvĂĽl nagy eredmĂ©nyeket Ă©rhet el
Az anyanyelvoktatás programjainak hatása a fogalmazásképesség fejlettségére
A magyar közoktatás alapdokumentuma, a Nemzeti alaptanterv (2007, 2012) kulcskompetenciái között elsĹ‘ helyen szerepel az anyanyelvi kommunikáciĂł, amelynek fejlesztĂ©se valamennyi műveltsĂ©gi terĂĽlet Ă©s valamennyi tantárgy kiemelt feladata. A NAT (2007, 2012) javaslata mögött egyrĂ©szt az a felismerĂ©s hĂşzĂłdik meg, hogy a kommunikáciĂłs kĂ©pessĂ©gek, Ăgy a megfelelĹ‘ fejlettsĂ©gű Ărásbeli szövegalkotás a mindennapi boldogulásban központi szerepet játszik (Nagy Zs., 2009). MásfelĹ‘l az anyanyelvi nevelĂ©s fontossága a sokoldalĂş szemĂ©lyisĂ©gfejlesztĂ©s szempontjábĂłl sem vitathatĂł, hiszen a nyelvi kĂ©pessĂ©gek valamennyi egzisztenciális kompetencia működĂ©sĂ©re hatással vannak, ezáltal a szemĂ©lyisĂ©gfejlĹ‘dĂ©s alapvetĹ‘ meghatározĂłi (Nagy J., 2000/2002; 2007
17 Ă©ves tanulĂłk szövegalkotási kĂ©pessĂ©ge Ă©s szövegekre vonatkozĂł ĂtĂ©letei
A szövegalkotási kĂ©pessĂ©get Ă©s a fogalmazási folyamatokat kutatĂł vizsgálat már rámutatott arra, hogy a hatĂ©kony szöveg kritĂ©riumaira vonatkozĂł tudás alkalmazása a saját szövegek lĂ©trehozása közben a tudatos Ă©s eredmĂ©nyes Ărásbeli kommunikáciĂł fontos eleme. A nagymintás vizsgálatok eredmĂ©nyeit elemzĹ‘ kĂĽlföldi szakirodalombĂłl ismeretes, hogy bár a tanulĂłk többnyire helyesen ĂtĂ©lik meg mások munkájának minĹ‘sĂ©gĂ©t, saját Ărásaikban nem alkalmazzák következetesen az általuk ismert szempontokat. Nem ismerjĂĽk azonban, hogy a magyar közĂ©piskolás korosztálynak milyen tudása van a jĂł szövegrĹ‘l, mi jellemzi szövegekre vonatkozĂł ĂtĂ©leteit, melyek azok a tĂ©nyezĹ‘k, amelyek mindezt befolyásolják
Az új cukorbetegség ellenes gyógyszerjelölt BGP-15 hatása második generációs antipszichotikumok metabolikus mellékhatásaira
A többtényezős termelékenység és a környezeti állapot változása a magyar mezőgazdaságban, az EU-csatlakozást követően
Digitális bevándorlók és bennszülöttek – a digitális tudásmegosztás és interaktivitás lehetőségei
A kortárs szociolĂłgiában parázs vita zajlik a jelenlegi társadalmak jellegĂ©rĹ‘l, s ezen belĂĽl is a technolĂłgiák, az informáciĂł, a kommunikáciĂł Ă©s kooperáciĂł szerepĂ©rĹ‘l (Machlup, 1962; Drucker, 1969; Bell, 1976). Gyakran elhangzik, hogy az informáciĂłs társadalom beköszönte már a kĂĽszöbön áll, habár a szakĂ©rtĹ‘k között nincs konszenzus a tekintetben, hogy valĂłjában mi nevezhetĹ‘ Ă©s mi nem informáciĂłs társadalomnak. Abban viszont egyetĂ©rtenek, hogy a 1970-es Ă©vekben olyan jelentĹ‘s átalakulás kezdĹ‘dött, amely alapvetĹ‘en mĂłdosĂtotta a társadalmak működĂ©si mĂłdját. Az informáciĂł hatalommá vált Ă©s önállĂł Ă©rtĂ©ket kapott, az „érvĂ©nyes tudás” elavulási ideje felgyorsult, Ă©s álladĂł követelmĂ©nnyĂ© vált az Ă©lethosszig tartĂł tanulás. Az emberisĂ©g közös tudása, a kultĂşra, a tudomány fejlĹ‘dĂ©se várhatĂłan robbanásszerű változásokat idĂ©z majd elĹ‘
- …