36 research outputs found
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘ 41 (1928) 5
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘
A TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘-intĂ©zeti Tanárok Országos EgyesĂĽletĂ©nek folyĂłirata
41. évfolyam, 5. szám
Budapest, 1928. novembe
GyĂłgypaedagogiai Szemle 05 (1903) 01
GyĂłgypaedagogiai Szemle 5. Ă©vfolyam, 1. szám Budapest, 1903. január 1. A lap a 6. Ă©vfolyam 1. számtĂłl (1904) "Szemle a siketnĂ©mák, vakok, hĂĽlyĂ©k, gyengeelmĂ©jűek, dadogĂłk Ă©s hebegĹ‘k oktatásával foglalkozĂłk szakközlönye" cĂm alatt jelent meg
GyĂłgypaedagogiai Szemle 04 (1902) 08
GyĂłgypaedagogiai Szemle 4. Ă©vfolyam, 8. szám Budapest, 1902. augusztus 1. A lap a 6. Ă©vfolyam 1. számtĂłl (1904) "Szemle a siketnĂ©mák, vakok, hĂĽlyĂ©k, gyengeelmĂ©jűek, dadogĂłk Ă©s hebegĹ‘k oktatásával foglalkozĂłk szakközlönye" cĂm alatt jelent meg
A fűszerpaprika-Ĺ‘rlemĂ©ny vĂztartalmának meghatározásárĂłl
Die Verfasser beschrieben - in Abbildung und Text- die Destillationsmethode mit Tetrachloraethylen nach Cocking-Middleton und wenden dieselbe zur Wassergehaltsbestimmung von gemahlenem Gewürzpaprika an. Des Weiteren beweisen die Verfasser mit serienweisen Trocknungsversuchen dass der Wassergehalt des gemahlenen Gewürzpaprikas - in Gegenteil zu einzelnen ausländischen Normenvorschriften auf 100 °C mit einer Trocknung von 2х/2 - 23/4 Stunden, bei 95 °C aber mit 472 stündiger Trocknung richtig bestimmt werden kann. Es wurde auch festgestellt, dass bei 100- 105°Cmit längerer Trocknungszeitdauer zu hohe Wassergehaltswerte bestimmt werden, dass bei dieser Temperatur, nach einer gewissen Zeit das Gewürzpaprika durch einen Karamellisationsvorgang zersetzt wird und dadurch neben dem Wasserverlust noch an Gewicht verliert. Die Versuche erwiesen auch, dass bei 100- 105 °C eine Gewichtskonstanz bei gemahlenem Gewürzpaprika nicht erreicht werden kann. - Die Verfasser empfehlen für Wassergehaltsbestimmung des gemahlenen Gewürzpaprikas mit Trocknung eine Trocknung bei 95 C° 4x/2 Stunden lang. Schliesslich wird das Acetylchloridverfahren nach Sm ith-B ryant beschrieben und die Verfasser beweisen durch experimentelle Daten, dass der Wassergehalt des gemahlenen Gewürzpaprikas auch mit dieser Methode - in einer gewissen modifizierten Form - mit einer Abweichung von ca. 0,2% bestimmt werden kann. The modified Cocking-Middleton method of distillation with tetrachlorethylene is described in detail, and its application for the determination of the water content in powderized paprika is investigated. It is proved by the results of a series of drying experiments that, in contrast to the standard prescriptions given in foreign methodologied, the accurate water content of powderized paprika is to be determined by drying at 105° for about 90 minutes, or at 100° for about 150 to 165 minutes or at 95° for about 270 minutes. Further.it was found that the values obtained on drying at 100- 105° for periods much longer than those given above significantly exceed the real data. Namely, at this temperature the powderized paprika undergoes caramelization and decomposition after certain periods, and thus, over the loss due to water elimination, other losses in weight take place. It was proved by experiments that drying to a constant weight at 100- 105° is practically inattainable in the case of powderized paprika. Based on own experiences, drying at 95° for 270 minutes is suggested by the authors. Finally, the Smith-Bryant acetyl chloride method is described. Data of investigations carried out with this method proved that, using certain modifications, also the Smith-Bryant method lends itself to the determination of water content in powderized paprika, with a tolerable error of about 0,2%. Dans leur memoire les auteurs donnent la description avec des illustrations de la méthode modifiée de Cocking-Middleton pour la destination au tetrachloréthyléne et son emploi pour le dosage de la teneur en eau du paprika d’epice moulu. Ensuite les auteurs démontrent par des essais de dessiccation en série que Fon peut doser correctement la teneur en eau du paprika d’épice moulu en le séchant pendant U/2 heures env. ä 105 C°, 21/2 - 23/4 heures á 100 C° et 4x/2 heures ä 95 C°, contrairement aux prescriptions de certaines normes méthodiques étrangéres. IIs ont aussi établi que la dessiccation prolongée ä 100-105 C° donne des valeurs d’eau exagérées, parce qu’á cette température aprés un certain temp, le paprika d’épice se caramélise, se décompose et perd ainsi de son poids. Les essais ont aussi prouvé que par séchage ä 100- 105 C° Fon ne peut pás obtenir un poids sec constant avec le paprika d’épice. Les auteurs préconisent pour le dosage de la teneur en eau du paprika d’épice la dessiccation pendant 4х/2 heures ä 95 C°. . En fin les auteurs donnent aussi la description de la méthode de Smyth — Bryant au chlorure d’acetyle, et la preuve expérimentale que la teneur en eau du paprika d’épice moulu peut étre dosée aussi par cette méthode, avec certaines, modifications avec une deviation admissible de 0,2% env
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘ 44 (1931) 3
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘
A TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘-intĂ©zeti Tanárok Országos EgyesĂĽletĂ©nek folyĂłirata
44. évfolyam, 3. szám
Budapest, 1931. áprili
GyĂłgypaedagogiai Szemle 01 (1899) 12
GyĂłgypaedagogiai szemle 1. Ă©vfolyam, 12. szám Budapest, 1899. december 1. A lap a 6. Ă©vfolyam 1. számtĂłl (1904) "Szemle a siketnĂ©mák, vakok, hĂĽlyĂ©k, gyengeelmĂ©jűek, dadogĂłk Ă©s hebegĹ‘k oktatásával foglalkozĂłk szakközlönye" cĂm alatt jelent meg
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘ 44 (1931) 5
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘
A TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘-intĂ©zeti Tanárok Országos EgyesĂĽletĂ©nek folyĂłirata
44. évfolyam, 5. szám
Budapest, 1931. jĂşniu
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘ 39 (1926) 9-10
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘
A TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘-intĂ©zeti Tanárok Országos EgyesĂĽletĂ©nek folyĂłirata
39. évfolyam, 9-10. szám
Budapest, 1926. novembe
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘ 43 (1930) 1
Magyar TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘
A TanĂtĂłkĂ©pzĹ‘-intĂ©zeti Tanárok Országos EgyesĂĽletĂ©nek folyĂłirata
43. évfolyam, 1. szám
Budapest, 1930. januá