43 research outputs found
Application of microbial community profiling and functional gene detection for assessment of natural attenuation of petroleum hydrocarbons in boreal subsurface
Open windrow composting of fish waste in Estonia
By-catch fish is caught unintentionally during the fishing and is currently thrown back
in water bodies to cause the water pollution. Currently fishermen does not have a motivation to
bring the by-catch fish to the shore, as it needs to be sorted by fish species, causing fishermen
extra work without additional income. Estonian Ministry of Rural Affairs decided to give funding
to present study with purpose to find solution to this matter. One possible solution for by-catch
fish utilization is to produce high value nutrient rich fertilizer in order to close nutrient cycle and
return valuable nutrients into soil. The adaptive study of outdoor windrow composting was
conducted with consecutive treatments, rather than simultaneously, in order to make adaptive
improvements to the set-up of each consecutive treatment. The consecutive treatments showed
that fish waste composting is manageable from a technical perspective, feasible in a temperate
climate, and that this type of compost holds high potential as an organic fertiliser or soil improver.
Composting process started rapidly and, as required by the EU Commission regulation EU 142/2011,
temperatures exceeded 70 °C for at least 1 h in all windrows. While initial treatments suffered
from odours, as well as events inhibitive to the composting process, these disadvantages were
successfully avoided in later treatments by adding a biofilter and inoculant from previous
composting windrows, as well as lake sediments. Rather than disposing of low-value fish, these
can be recycled into stable and nutrient-rich compost on-site, near fishing harbours
Nanocobalt based (Co@Co(OH)2) sand nanocomposite applied to manganese extraction from contaminated water
publishedVersio
Abiks väiketootjale : komposti valmistamine
TäistekstMahepõllumajandus on tootmisviis, mis põhineb
tasakaalustatud aineringlusel ja mille rõhuasetus
on kohalikel taastuvatel ressurssidel. Taime- ja
loomakasvatuses ja ka nende saaduste töötlemisel tekkivad kõrvalsaadused nagu taimepealsed, niidetud haljasmass, sõnnik jm on olulised
toitaineallikad, mida saab väetisena mulda viia
kas kohe või hiljem kompostituna. Kõiki peamisi
taimetoiteelemente: lämmastikku (N), fosforit (P)
ja kaaliumit (K) sisaldav sõnnik on väärtuslik looduslik väetis, mida on nii värskelt kui ka kõdunenult ja kompostitult kasutatud põllukultuuride
väetamiseks läbi aegade. Kompostimisel värske
sõnniku orgaaniline aine mineraliseerub ja toitained muutuvad taimedele omastatavaks – tegu
on pikatoimeväetisega, selle toime püsib mullas
mitu aastat. Kompostiga väetamine suurendab
mulla orgaanilise aine varusid ning soodustab
selle bioloogilist aktiivsust. Mahetootmises on
komposti kasutamine seetõttu äärmiselt oluline, sest taimetoitained lähevad sel moel uuesti
ringlusesse
Zero waste training handbook
“Once we adopt a new view of the world (or any part of it), we immediately lose
much of our ability to recall what we used to believe before our mind changed.“
Daniel KahnemanThis quote by Nobel Prize winning psychologist Daniel Kahneman can be understood in two ways,
at least. One is that by expanding our knowledge and understanding, these new views become
an integral part of us. This gives us hope that once we adopt the zero waste mindset, it becomes
hard for us to imagine a different way of managing resources. But the second side of it is that the
more we become experts in something, paradoxically the harder it becomes for us to teach and
explain it to those who don’t yet understand it. Our system of knowledge (known also as mental
models) becomes more and more complex, and at the same time it becomes compact, packed
like a ZIP file, where details that are important for the beginner to make sense of things are faded
in the background. The steps in our thinking process flow so smoothly that we ourselves do not
notice it anymore. As experts we need to unpack our way of thinking in order to help beginners
become experts more easily. We have attempted this when creating this handbook and the Zero
Waste Ambassador and Trainer curricula.
The aim of this handbook is to support the implementation of the Zero Waste Ambassador and
Trainer curricula, with the overall goal to strengthen and spread zero waste competences among
changemakers across Europe, helping to empower them to support and drive their communities
towards long term systemic change. Whereas the curricula describe the set up, structure and
reasons for selecting certain topics and competences into the training courses, this handbook
goes deeper into the topics themselves and offers some exercises and materials to anyone
wanting to train Zero Waste Ambassadors and/or Trainers.
Since the teaching principles described in this handbook are quite universal, then this handbook
can be useful also to anyone wishing to improve their teaching, especially in complex problems
such as many environmental issues.The BEZWA project (Building a European Zero Waste Academy) was an Erasmus+ funded collaboration between
five organisations with the main aim to create a strong educational framework in support of the zero waste cities
movement in Europe
Zero waste koolituskäsiraamat
“Kui me võtame omaks uue maailmavaate (või osa sellest), kaotame
automaatselt suure osa suutlikkusest meenutada, mida me uskusime enne seda,
kui teistmoodi mõtlema hakkasime.“
Daniel KahnemanNobeli preemia laureaadist psühholoogi Daniel Kahnemani tsitaati võib tõlgendada vähemalt
kahel moel. Esiteks tähendab see, et kui me oma teadmisi laiendame ja õpime asju paremini
mõistma, saavad uued vaated meie mõtlemise lahutamatuks osaks. See annab meile lootust, et
kui oleme jäätmeteta majandamise mõtteviisi omaks võtnud, siis on meil raske ette kujutada, et
ressursse üldse teisti hallata saaks. Teisest küljest tähendab see, et mida suuremad eksperdid
me mingis vallas oleme, seda raskem on meil selle valdkonna teadmisi edasi anda ja selgitada
neile, kes sellest veel midagi ei tea. Meie teadmiste süsteem (seda nimetatakse ka mentaalseteks
mudeliteks) muutub üha keerukamaks ja samas ka kompaktsemaks, meenutades kokkupakitud
zip-faili, milles algaja jaoks teema mõistmiseks olulised detailid on hägustunud ja tagaplaanile
vajunud. Meie mõtteprotsess liigub ühest etapist teise nii sujuvalt, et me ise ei märkagi seda
enam. Peame ekspertidena oma mõtlemisviisi uuesti „lahti pakkima“, et aidata algajatel kergemini
eksperdiks saada. Käsiraamatut ning Zero Waste saadiku ja koolitaja õppekavu koostades oleme
püüdnud just seda teha.
Käsiraamatu eesmärk on toetada Zero Waste saadiku ja koolitaja õppekavade elluviimist, mille
üldine eesmärk on tugevdada ja levitada jäätmeteta majandamise pädevusi Euroopa muutuste
eestvedajate seas, aidates neil oma kogukondades toetada ja juhtida pikaajaliste süsteemsete
muutuste elluviimist. Õppekavades kirjeldatakse kursuste ülesehitust ning põhjuseid, miks just
need teemad ja pädevused on sinna valitud; siinses käsiraamatus käsitleme aga põhjalikumalt
sisulisi teemasid ja pakume harjutusi ja materjale neile, kes soovivad koolitada Zero Waste
saadikuid ja/või koolitajaid.
Kuna käsiraamatus kirjeldatud põhimõtted on võrdlemisi universaalsed, võib sellest abi olla
kõigile, kes tahavad oma õpetamisoskusi parandada, seda eriti keerukatel teemadel, nagu paljud
keskkonnaprobleemid.BEZWA projekt (Building a European Zero Waste Academy) oli Erasmus+ rahastatud koostöö viie
organisatsiooni vahel eesmärgiga luua tugev haridusraamistik, mis toetab Euroopa jäätmeteta majandavate
linnade liikumist
Projekt „Bioressursside kõrgema väärindamise huvi tõstmine ja ressursside uuring“ : Kagu-Eesti bioressursside uuringu aruanne
Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise direktiivi ((EL) 2018/2001, 11. detsember 2018) kohaselt on biomass põllumajandusest (nii taimsed kui ka loomsed materjalid), metsamajandusest ja sellega seotud tööstusharudest, sh kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon ning jäätmete, sh bioloogilise päritoluga tööstus- ja olmejäätmete biolagunev fraktsioon. Uuringu eesmärk oli koondada ja süstematiseerida Võru, Valga ja Põlva maakonna (Kagu-Eesti) bioressursside info ja tuua välja soovitused kõrvalsaaduste ja biolagunevate jäätmete väärindamise jaamade asukohtadele/paiknemisele, suurusele, põhitoodangule ja üldisele tehnoloogiale. Uuringu sihtrühmaks olid Kagu-Eesti põllumajandusettevõtted (taime- ja loomakasvatajad), toiduainete tootjad (EMTAK 2018 jagu C10) ja joogitootjad (C11) ning ettevõtjad ja maakasutajad, kes on huvitatud olemasolevate bioressursside väärindamisest. Lisaks kirjeldati Kagu-Eesti reoveepuhastite bioressursside andmeid.
Uuring on jaotatud kaheks osaks. Uuringu esimeses osas kaardistati põllumajanduses, toiduainete tootmises ja joogitootmises toodetav ning reoveepuhastites tekkiv biomass ning tuvastati selle liikumine väärtusahelas. Uuringu teine osa sisaldab soovitusi Kagu-Eesti biolagunevate jäätmete väärindamise jaamade asukohtadele/paiknemisele, suurustele, põhitoodangule (biometaan, soojus ja/või elekter vms) ning üldisele tehnoloogiale arvestades jäätmete eeltöötlemise vajadusi.Projekti rahastati Kagu-Eesti programmist
Reoveepuhastuse käsiraamat
Vett vajavad eluks kõik meie planeedil elavad organismid, sh inimesed. Eestis kasutatakse olmes ja
tootmises nii pinna- kui ka põhjavett. Suur osa sellest jõuab kanalisatsiooni ning tuleb enne loodusesse
tagasi juhtimist või taaskasutamist puhastada. Seda tehakse reoveepuhastis, milles kulgevate
keerukate protsesside rakendamiseks on vaja mitmesuguseid seadmeid ning haritud insenere ja
töömehi.
Aegade jooksul on Eestis välja antud palju juhendeid ning mõni kanalisatsiooni ja veekaitset käsitleva
õpikki, aga kõiki reovee puhastamisega seotud aspekte ühiste kaante vahel varem käsitletud ei ole.
Ometi on meil olemas hulk spetsialiste, kes oma lausa legendaarsetelt vanema põlvkonna õpetlastelt
ja inseneridelt saadud erialateadmisi järjepidevalt täiendavad ja edasi annavad.
Reoveekäitlus on kallis ning selle areng sai Eestis suure tõuke käesoleva sajandi alguses, mil tekkis
võimalus kasutada Keskkonnainvesteeringute Keskuse (SA KIK) ja Euroopa Liidu tugiprogrammide
toetusi. Kuigi veevarustuse ja kanalisatsiooni suuremad projektid on tänaseks lõppenud ning
veevarustus- ja kanalisatsioonitööde hüppelist kasvu ei ole ette näha, tuleb neid süsteeme siiski käigus
hoida, arendada ja optimeerida. Keskkonnaministeerium on aastaid korraldanud hankeid
reoveepuhastite operaatorite koolitamiseks. Alates 2017. aastast on võimalik Järvamaa
Kusehariduskeskuses omandada veekäitlusoperaatori kutse ning Tallinna Tehnikaülikoolis, Eesti
Maaülikoolis ja Tartu Ülikoolis koolitatakse reoveekäitluse insenere ja tehnolooge. Kuigi reoveekäitluse
eriala on võimalik õppida erineva taseme (kutse- või kõrghariduse vormis) õppekavade järgi, on puudu
tänapäevasel tasemel õppekirjandusest, sest viimased põhjalikumad eestikeelsed õpikud pärinevad
1980-ndate esimesest poolest.
Nagu muudki majandusvaldkonnad, areneb reovee puhastamine tänapäeval väga kiiresti. Täienevad
standardid ning õigusaktidki. Et ajaga kaasas käia, peavad vee- ja reoveevaldkonnas tegutsejad end
pidevalt täiendama: lugema erialaõpikuid, tuhlama internetis, külastama reoveepuhasteid ja messe
ning tundma huvi selle vastu, mida teevad erialaorganisatsioonid. Meie vee puhtus põhineb ju erialasel
pädevusel.
Käesolev käsiraamat on valminud projekti LIFE IP CleanEST raames, mida rahastavad Euroopa
Komisjoni LIFE-programm ja Eesti riik. Raamatu koostamisel püüti olla nii põhjalik, et seda saaks
kasutada kutse- ja kõrgkoolis õpetamisel, oleks aga arusaadav ka neile veemajanduse valdkonna
inimestele, kelle töökohustuste hulka reovee puhastamine ei kuulu. Et reoveekäitlus on väga lai ning
kiiresti arenev valdkond, ei pruugi raamatus olla kajastatud kõik puhastustehnoloogiad ja -võtted, ent 4
andsime endast parima, et peamine käsitletud saaks. Kuigi raamatu kirjutamisel tugineti suuresti
erialastandarditele (peamiselt Saksa normidele) ning välismaistele kõrgkooliõpikutele, arvestati ka
teadusuuringute tulemusi, milles on varasemaid teadmisi oluliselt täpsustatud või lausa ümber
kujundatud.
Erilist rõhku on pööratud eestikeelsele oskussõnavarale, et aidata ühtlustada eri erialade inimeste
keelepruuki. Eestikeelsed terminid seoti peamiselt maailma teaduskeele lingua franca'ks kujunenud
inglise keelega, ent ka vene keelega, sest arvestatav osa reoveepuhastite operaatoritest on
venekeelsed. Oskussõnavalimiku koostasid Aleksander Maastik, Raili Kärmas, Karin Pachel, Vallo
Kõrgmaa, Mait Kriipsalu ja Vjačeslav Mutavči, tuginedes peamiselt standardile EVS-EN 16323.
Käsiraamatu koostasid Eesti juhtivad teadlased ja erialaspetsialistid, kelle põhitöökohaks on mõni Eesti
õppeasutus või projekteerimis- ja konsultatsiooniettevõte. Raamat valmis tänu nende inimeste
pikaajalisele ja heale koostööle. Suur tänu kõigile, kes oma pingelise töö kõrvalt leidsid piisavalt aega
peatükkide kirjutamiseks ja/või kolleegide kirjutatu retsenseerimiseks. Avaldame siirast tänu
emeriitprofessor Aleksander Maastikule, kes ühtlustas autorite esialgsed tekstid lihtsamini loetavaks.
Illustreerivad fotod püüdsime valida autorite isiklikest arhiividest ning valdav osa skeemidest on
autorite koostatud. Muude autorite jooniseid on vajadusel eestindanud või kohandanud.
Kasutatud allikatele on viidatud õpiku põhijaotiste kaupa. Lugeja peab silmas pidama, et viidatud on
õigusaktide 2023. aastal kehtivale versioonile, ning et alati on vaja kontrollida, ega seda muudetud ole.
Head lugemist! Vallo Kõrgmaa ja Mait KriipsaluKäsiraamat on valminud LIFE IP CleanEST projekti raames, mida rahastavad Euroopa Komisjoni LIFE
programm ja Eesti riik. LIFE programmi rahastusleping nr LIFE17 IPE/EE/000007. Käsiraamat kajastab
autorite seisukohti ja Euroopa Komisjon ei vastuta sisu kasutamise eest.Käsiraamat on valminud LIFE IP CleanEST projekti raames, mida rahastavad Euroopa Komisjoni LIFE
programm ja Eesti riik. LIFE programmi rahastusleping nr LIFE17 IPE/EE/000007. Käsiraamat kajastab
autorite seisukohti ja Euroopa Komisjon ei vastuta sisu kasutamise eest
Organic Knowledge Network Arable - D.3.1 State-of-the-art research results and best practices
In this deliverable of the Project OK-Net Arable project, the findings from peer-review research on the productivity of organic arable crops are reported. Then the conclusions and recommendations for five most important levers which can be used by the farmers are presented. Finally, the most important recommendations of the EIP-AGRI Focus Group on Organic Farming - Optimizing Arable Yields are summarized in order to put innovation on organic farms in its social context
Programmi RITA tegevuse 1 projekti „Varustuskindluse tagamine toidu, esmatarbekaupade, isikukaitsevahendite ja vee tarneahelas Eestis“ lõpparuanne
Uuring valmis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi,
Sotsiaalministeeriumi, Siseministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Maaeluministeeriumi ja
Riigikantselei eesmärkide elluviimiseks.Lõpparanne täieneb aja jooksul. Käesolev versioon on seisuga 30.03.2022.Käesolev aruanne võtab kokku uuringu „Varustuskindluse tagamine toidu, esmatarbekaupade,
isikukaitsevahendite ja vee tarneahelas Eestis (VARUST)“ olulisemad järeldused. Uuringut rahastati Eesti
Teadusagentuuri Euroopa Regionaalarengu Fondi programmi „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse
tugevdamine“ (RITA) tegevusest 1 „Strateegilise TA tegevuse toetamine“ (leping nr 7.2-2/20/24). Uuring
valmis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Rahandusministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi,
Siseministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Maaeluministeeriumi ja Riigikantselei eesmärkide elluviimiseks.
Uuringu viis läbi kolmest organisatsioonist koosnev konsortsium, kuhu kuulusid Eesti Maaülikool (3
töögruppi), Eesti Konjunktuuriinstituut ja Eesti Taimekasvatuse Instituut.
Uuringu lähteülesande kohaselt oli uuringu eesmärgiks luua ettevõtetele toimepidevuse hindamiseks
universaalne lähenemine (edaspidi mudel), pakkuda välja varustuskindluse mõõdikud ja sihttasemed ning
pakkuda välja soovitused, kuidas korraldada varustuskindluse lahendamine Eesti oludele sobivaimal ja
riigieelarvet ning ettevõtjaid vähem koormaval viisil.Uuringu tellis ja uuringut rahastas Eesti Teadusagentuur Euroopa Regionaalarengu Fondist
toetatava programmi „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“ (RITA) tegevuse 1
„Strateegilise TA tegevuse toetamine“ kaudu