12 research outputs found
Det kontantlösa samhÀllets pÄverkan pÄ SME-företag : En studie om de olika betalsÀttens effekter
Det skedde en stor utveckling mot ett kontantloÌst samhaÌlle i samband med tillkomsten av elektroniska och internetbaserade betalningsmedel i mitten av nittiotalet. De senaste aÌren har aÌven mobila betalsaÌtt vuxit fram. Effekten av denna utveckling bidrog till ett minskat behov av kontanter, vilket har paÌverkat foÌretag. FoÌretag har blivit tvungna att anpassa sig till de nya saÌtten att utfoÌra betalningar men aÌven anpassa sig till marknadens krav daÌ konsumenters koÌpbeteende har foÌraÌndrats. Syftet med denna uppsats aÌr att synliggoÌra de effekter som det kontantloÌsa samhaÌllet har paÌ svenska smaÌ och medelstora foÌretag. Det har tillaÌmpats en deduktiv utgaÌngspunkt tillsammans med en kvantitativ metod. FoÌr att faÌ en stoÌrre foÌrstaÌelse kring betalsaÌttens paÌverkan har det utvecklats en modell som maÌter nio dimensioner av betalsaÌtten. Resultatet visade att hoÌgre grad av utsatthet foÌr det kontantloÌsa samhaÌllet leder till stoÌrre grad av spaÌrbarhet och en mindre grad av enkelhet i betalningen. Detta kan bero paÌ att kontantloÌsa betalsaÌtt medfoÌr en stoÌrre grad av information och att foÌretag fortfarande finner kontanter som ett enkelt betalmedel att anvaÌnda. Resultatet visar aÌven att maÌnga dagliga transaktioner i ett foÌretag i viss maÌn leder till stoÌrre utsatthet foÌr det kontantloÌsa samhaÌllet och att ett foÌretag som i hoÌg grad aÌr utsatt foÌr det kontantloÌsa samhaÌllet har en laÌg grad av kontroll oÌver timing. Eftersom forskningen kring betalmedels paÌverkan paÌ SME-foÌretag aÌr begraÌnsad kan denna studie vara av vaÌrde daÌ den belyser just detta. Denna uppsats visar paÌ just de effekter som foÌraÌndringen mot det kontantloÌsa samhaÌllet kan har paÌ SME-foÌretag.
Prototype for group-based decision support system : With focus on matching researcher profiles
Varje dag behöver individer, grupper och organisationer fatta olika typer av beslut relaterade till affÀrsverksamhet- och privatlivsaktiviteter. FramgÄngen för dessa beslut beror ofta pÄ mÀngden och kvalitén pÄ information som Àr tillgÀnglig för beslutsfattaren. Om det finns en stor mÀngd information, utöver begrÀnsad tid till exempel under kriser, blir beslutsprocessen sÄ komplex att det blir nödvÀndigt att anvÀnda datoriserade beslutsstödsverktyg. I denna studie föreslÄs, designas och implementeras en prototyp för gruppbaserat beslutsfattande för att stödja beslutet att hitta liknande forskarprofiler i krissituationer för forskare som vill samarbeta. Syftet med studien Àr att undersöka den potentiella pÄverkan pÄ hur ett gruppbaserat beslutsstödssystem kan möjliggöra matchning av liknande forskarprofiler. Syftet Àr Àven att beskriva hur processen gÄr till nÀr en artefakt skapas och att förtydliga de olika delarna av denna innovativa process. Studien vill kunna utvÀrdera systemets potential genom att studera systemets funktionalitet som prototyp och fördjupa vÄr kunskap om hur anvÀndarna upplever systemet genom en kvalitativ analys. Ett experiment genomförs som anvÀnder den kvantitativa metod som gör det möjligt för författarna att undersöka syftet med denna studie. Studien avslöjade, som förvÀntat, att den största fördelen med ett gruppbaserat beslutsstödsystem Àr att minska den genomsnittliga tiden som krÀvs för att hitta en matchning mellan liknande forskarprofiler. Resultaten visar att det gruppbaserade beslutsstödsystem som tagits fram hade en positiv inverkan pÄ möjligheterna till tidsbesparingar samt potentialen för relevans och hög kvalitet pÄ matchning av profiler. Om en mer utvecklad algoritm hade utvecklats, skulle det resultera i fler möjligheter att matcha profiler, bland annat skulle forskarprofiler kunna matchas pÄ underkategorier.Each day individuals, groups and organizations need to make different types of decisions related to business activities and private life activities. The success of these decisions often depends on the amount and quality of information available to the decision maker. If there is a large amount of information, in addition to limited time, e.g., during crises, the decision-making process becomes so complex that it becomes necessary to make use of computerized decision support tools. In this study, we propose, design and implement a prototype for group-based decision making to support the decision of finding similar researcher profiles in crisis situations for researchers that wish to collaborate. The purpose of the study is to investigate the potential impact on how a group-based decision support system can enable matching of similar researcher profiles. The purpose is also to describe how the process goes when an artifact is created and to clarify the different parts of this innovative process. The authors want to be able to evaluate the potential of the system by studying the system's functionality as a prototype and deepening our knowledge of how users experience the system through a qualitative analysis. An experiment was designed which allows the authors to investigate the purpose of this study. The study uncovered, as we expected, that the main benefit of a group-based decision support system is reducing the average time required to find a match between similar researcher profiles. The results show that the group-based decision support system that was developed had a positive impact on the potential for time savings as well as the potential for relevance and high quality of matching profiles. If a more developed algorithm had been developed, it could result in more opportunities to match profiles, e.g., based on subcategories. This thesis will be written in Swedish
Prototype for group-based decision support system : With focus on matching researcher profiles
Varje dag behöver individer, grupper och organisationer fatta olika typer av beslut relaterade till affÀrsverksamhet- och privatlivsaktiviteter. FramgÄngen för dessa beslut beror ofta pÄ mÀngden och kvalitén pÄ information som Àr tillgÀnglig för beslutsfattaren. Om det finns en stor mÀngd information, utöver begrÀnsad tid till exempel under kriser, blir beslutsprocessen sÄ komplex att det blir nödvÀndigt att anvÀnda datoriserade beslutsstödsverktyg. I denna studie föreslÄs, designas och implementeras en prototyp för gruppbaserat beslutsfattande för att stödja beslutet att hitta liknande forskarprofiler i krissituationer för forskare som vill samarbeta. Syftet med studien Àr att undersöka den potentiella pÄverkan pÄ hur ett gruppbaserat beslutsstödssystem kan möjliggöra matchning av liknande forskarprofiler. Syftet Àr Àven att beskriva hur processen gÄr till nÀr en artefakt skapas och att förtydliga de olika delarna av denna innovativa process. Studien vill kunna utvÀrdera systemets potential genom att studera systemets funktionalitet som prototyp och fördjupa vÄr kunskap om hur anvÀndarna upplever systemet genom en kvalitativ analys. Ett experiment genomförs som anvÀnder den kvantitativa metod som gör det möjligt för författarna att undersöka syftet med denna studie. Studien avslöjade, som förvÀntat, att den största fördelen med ett gruppbaserat beslutsstödsystem Àr att minska den genomsnittliga tiden som krÀvs för att hitta en matchning mellan liknande forskarprofiler. Resultaten visar att det gruppbaserade beslutsstödsystem som tagits fram hade en positiv inverkan pÄ möjligheterna till tidsbesparingar samt potentialen för relevans och hög kvalitet pÄ matchning av profiler. Om en mer utvecklad algoritm hade utvecklats, skulle det resultera i fler möjligheter att matcha profiler, bland annat skulle forskarprofiler kunna matchas pÄ underkategorier.Each day individuals, groups and organizations need to make different types of decisions related to business activities and private life activities. The success of these decisions often depends on the amount and quality of information available to the decision maker. If there is a large amount of information, in addition to limited time, e.g., during crises, the decision-making process becomes so complex that it becomes necessary to make use of computerized decision support tools. In this study, we propose, design and implement a prototype for group-based decision making to support the decision of finding similar researcher profiles in crisis situations for researchers that wish to collaborate. The purpose of the study is to investigate the potential impact on how a group-based decision support system can enable matching of similar researcher profiles. The purpose is also to describe how the process goes when an artifact is created and to clarify the different parts of this innovative process. The authors want to be able to evaluate the potential of the system by studying the system's functionality as a prototype and deepening our knowledge of how users experience the system through a qualitative analysis. An experiment was designed which allows the authors to investigate the purpose of this study. The study uncovered, as we expected, that the main benefit of a group-based decision support system is reducing the average time required to find a match between similar researcher profiles. The results show that the group-based decision support system that was developed had a positive impact on the potential for time savings as well as the potential for relevance and high quality of matching profiles. If a more developed algorithm had been developed, it could result in more opportunities to match profiles, e.g., based on subcategories. This thesis will be written in Swedish
EkosystemtjÀnster i miljökonsekvensbeskrivningar och samhÀllsekonomiska konsekvensanalyser
EkosystemtjĂ€nster kan bidra till att synliggöra vĂ€rden i naturen som mĂ€nniskor Ă€r beroende av för sin överlevnad och sin vĂ€lfĂ€rd. Att integrera ekosystemtjĂ€nster i miljökonsekvensbeskrivningar och samhĂ€llsekonomiska konsekvensanalyser kan bidra till bĂ€ttre beslutsunderlag, att beslutsprocesser underlĂ€ttas och att fler mĂ€nniskor kan kĂ€nna sig delaktiga i besluten. Genom att undersöka tre fallstudier â en gruvetablering, en vindkraftpark till havs och en kommunal översiktsplan â visas hur ekosystemtjĂ€nster pĂ„verkas av exploatering och infrastrutur, men ocksĂ„ hur ett synliggörande av dessa ekosystemtjĂ€nster gör att bĂ€ttre hĂ€nsyn kan tas till hur mĂ€nniskans nyttjande av naturen pĂ„verkas av olika exploateringar och största möjliga samhĂ€llsnytta kan skapas. I rapporten undersöks bĂ„de möjligheter och hinder, och vilka praktiska konsekvenser en integrering av ekosystemtjĂ€nster i beslutsprocesser skulle innebĂ€ra. Studien visar pĂ„ ett konkret sĂ€tt hur begreppet ekosystemtjĂ€nster kan komma till praktisk nytta
EkosystemtjÀnster i miljökonsekvensbeskrivningar och samhÀllsekonomiska konsekvensanalyser : Slutrapport
Att uppmĂ€rksamma de ekosystemtjĂ€nster som naturen erbjuder innebĂ€r ett perspektiv dĂ€r relationen mellan mĂ€nniska och natur stĂ„r i centrum och dĂ€r ekosystemens vĂ€rde för mĂ€nniskan synliggörs pĂ„ ett effektivt sĂ€tt. I denna studie undersöker vi hur ekosystemtjĂ€nster kan anvĂ€ndas i samband med miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) och samhĂ€llsekonomiska konsekvensanalyser (SKA). BĂ„de MKB och SKA utgör viktiga beslutsunderlag rörande projekt, planer och program dĂ€r naturen och ekosystemen pĂ„ olika sĂ€tt pĂ„verkas.VĂ„r bedömning Ă€r att ekosystemtjĂ€nster kan hjĂ€lpa till att skapa en bĂ€ttre helhetssyn och att synliggöra ett flertal aspekter som idag inte kommer fram tillrĂ€ckligt i MKB och SKA. Detta kan exempelvis gĂ€lla vĂ€rden knutna till vardagslandskapet och fler sammanhang i tid och rum. Genom detta kan potentiellt ocksĂ„ fler mĂ€nniskor komma till tals och kĂ€nna sig delaktiga i beslutsprocesser. EkosystemtjĂ€nster kan dĂ€rmed Ă€ven bidra till att identifiera viktiga frĂ„gor som bör hanteras i beslutsprocesser.Detta kan komma att innebĂ€ra att MKB och SKA behöver innehĂ„lla mer information. Men det kan ocksĂ„ medföra att betydelsefulla frĂ„gor identifieras tidigare i processen och att mindre tid för kompletteringar och besvĂ€rliga förhandlingar gĂ„r Ă„t i slutĂ€ndan. Ett ekosystemtjĂ€nstperspektiv kan innebĂ€ra att beslut baseras pĂ„ nya avvĂ€gningar och andra prioriteringar, vilket i vissa fall troligen ocksĂ„ leder till ett annat utfall. Det Ă€r inte sjĂ€lvklart att ekosystemen i och med detta generellt sett kommer att skyddas eller förvaltas bĂ€ttre. Vad som skyddas eller bevaras kommer i högre grad att bero pĂ„ vilka vĂ€rden detta skapar för mĂ€nniskor. Samtidigt skapas en begreppsapparat som synliggör vĂ„rt beroende av ekosystemen som ocksĂ„Â ger en grund för ett hĂ„llbart nyttjande.VĂ„ra slutsatser baseras till stor del pĂ„ tre relativt utförliga fallstudier dĂ€r vi undersökt miljökonsekvensbeskrivningar, samrĂ„ds- och yttrandematerial.Kallak Norra â riksintressen i konfliktDen första fallstudien gĂ€ller en ansökan om koncession för gruvdrift i Kallak, Jokkmokks kommun. I omrĂ„det finns stora naturvĂ€rden, inte minst vĂ€rldsarvet Laponia fyra mil frĂ„n den tilltĂ€nkta gruvan. Platsen Ă€r ocksĂ„ viktig för rennĂ€ringen vintertid och en gruvetablering skulle skĂ€ra av en viktig flyttled för renarna. Förekomsten av tvĂ„ motstĂ„ende riksintressen â för rennĂ€ringen och för mineralresurser â gör att konflikter varit svĂ„ra att undvika. Ett ekosystemtjĂ€nstperspektiv skulle kunna förbĂ€ttra kommunikationen mellan olika aktörer och dĂ€rmed underlĂ€tta för en konstruktiv dialog. Kattegatt Offshore â ökad betydelse av rekreationsvĂ€rden VĂ„r andra fallstudie handlar om en vindkraftsetablering till havs i Kattegatt utanför Falkenberg. Den tilltĂ€nkta platsen för vindkraftparken ligger inom ett lekomrĂ„de för torsk och det finns en risk för att vindkraftverken kommer att inverka negativt pĂ„ det redan hotade torskbestĂ„ndet. Dessutom pĂ„verkas landskapsbilden bĂ„de till havs och pĂ„ land. Samtidigt bidrar vindkraften till produktionen av förnybar energi, vilket skulle ha en positiv effekt pĂ„ klimatet. Det Ă€r troligt att ett ekosystemtjĂ€nstperspektiv skulle leda till en annan avvĂ€gning i den komplicerade tillstĂ„ndsprocessen dĂ€r förekomsten av torsk och tumlare inte nödvĂ€ndigtvis skulle ses som den viktigaste aspekten att vĂ€ga mot nyttan av en exploatering, utan att pĂ„verkan pĂ„ rekreation och landskapsbild skulle tillmĂ€tas större eller Ă„tminstone likvĂ€rdig betydelse.Ăversiktsplan i Storvreta â lĂ„gprioriterade ekosystemtjĂ€nster frĂ„n jord- och skogsbruksmarkDen tredje fallstudien behandlar en fördjupad översiktsplan i Storvreta utanför Uppsala. OmrĂ„det utgörs av en bostadsort med villabebyggelse samt angrĂ€nsande skogs- och jordbruksmark. I MKB:n och yttrandematerial har vi kunnat identifiera ekosystemtjĂ€nster kopplade till jordbruk men ocksĂ„ till den vĂ€rdefulla natur- och kulturmiljö som finns i omrĂ„det. Medan bevarandet av kulturmiljö och rekreationsomrĂ„den vĂ€gt tungt i planeringen bedöms byggnation pĂ„ jord- och skogsbruksmark endast ha âsmĂ„ konsekvenserâ pĂ„ naturmiljön. Med andra ord ges liten prioritet Ă„t de ekosystemtjĂ€nster som icke skyddade miljöer inom jordbruksmark, Ă€ngar, skog och vĂ„tmarker levererar i form av bland annat biodiversitet, habitat, kolinlagring, vattenrening och översvĂ€mningsreglering. I rapporten har vi ocksĂ„ analyserat hur bedömningsprocesser, SKA och ekosystemtjĂ€nstanalyser kan kopplas ihop och tillsammans bidra till att ett sĂ„ bra beslutsunderlag som möjligt kan tas fram för projekt, planer och program. VĂ„r slutsats Ă€r att SKA och ekosystemtjĂ€nstanalys utgör ett vĂ€rdefullt komplement till de analyser som normalt ingĂ„r i MKB, och att det gĂ„r att utnyttja synergieffekter mellan dem för att stĂ€rka helheten och dĂ€rmed fĂ„ fram ett sĂ„ bra underlag som möjligt för en samlad bedömning av projekt, planer och program. För att genomföra dessa analyser inom ramen för dagens bedömningsprocesser kommer delvis nya metoder att behöva utvecklas för att identifiera, analysera och kommunicera miljöpĂ„verkan. Ett första steg för att fĂ„Â till stĂ„nd detta kan vara att ta fram vĂ€gledningar frĂ„n myndigheternas sida
Resultat frÄn FoU-samarbete Syvab-IVL : à rsredovisning för 2020 - 2021
Dagens reningsverk stĂ„r inför flera utmaningar sĂ„som ökad belastning, skĂ€rpta reningskrav, ett förĂ€ndrat klimat, krav pĂ„ ökad resurseffektivitet, en mer hĂ„llbar slamhantering och minskad miljöpĂ„verkan frĂ„n verksamheten. I en strĂ€van att nĂ„ mer hĂ„llbara lösningar för avloppsvattenrening och slamhantering har IVL Svenska Miljöinstitutet och Syvab haft ett lĂ„ngsiktigt forskningssamarbete. Under 2020 och 2021 har olika aktiviteter inom omrĂ„dena klimat- och miljöpĂ„verkan, slamhantering och processoptimering genomförts. NĂ„gra av de aktiviteter som redovisas i denna rapport Ă€r fortfarande under genomförande och fortsĂ€tter Ă€ven under 2022.  NĂ„gra resultat frĂ„n 2020/21 Ă„rs arbete Ă€r följande: - En simulering av framtida HimmerfjĂ€rdsverket 2030 med olika realistiska inflöden dĂ€r infiltration och snabb avrinning varierats visar att mĂ€ngden tillskottsvatten i inflödet pĂ„verkar reningsverkets miljöpĂ„verkan. Framför allt en förĂ€ndrad infiltration som ger ett minskat inflöde resulterar i en kraftig minskning av övergödningspotentialen, förbrukning av fossila resurser, klimatpĂ„verkan, försurningspotential och förbrukningen av materialresurser. - LutsgasmĂ€tningarna i den nya rejektvattenbehandlingen indikerade att 0,3 % av inkommande totalkvĂ€ve emitterades som lustgas vilket Ă€r en total Ă„rlig lustgasemission frĂ„n processen pĂ„ ca 330 kg N2O/Ă„r eller 117,5 ton koldioxidekvivalenter Ă„rligen. Dessa emissioner Ă€r mycket lĂ€gre jĂ€mfört med mĂ€tningar i den tidigare deammonifikationsprocessen. Vid periodvisa problem i demonprocessen uppgĂ„r lustgasemissionerna dock till samma storleksordning som frĂ„n den tidigare deammonifikationsprocessen. - EmissionsmĂ€tningar i huvudlinjen visade en genomsnittlig N2O-emissionsfaktor pĂ„ ca 0,42 % (N2O-N/NH4-N-belastning). Vid en delvis hĂ€mning av nitrifikationen under mĂ€tperioden v41 kunde högre utslĂ€pp av lustgas (1 % N2O-N/NH4-N-belastning) observeras. Vid en mer stabil nitrifikation minskar Ă€ven lustgasemissioner igen till en emissionsfaktor pĂ„ <0,4 %. - MĂ€tningar för att kvantifiera vĂ€xthusgasemissioner gjordes Ă€ven i MBR-pilotanlĂ€ggningen och ett medelvĂ€rde för lustgasemissionsfaktorn pĂ„ ca 0,36 % N2O-N/NH4-N-belastning med ett högsta vĂ€rde pĂ„ 1,33 % berĂ€knades. Ăven om det pĂ„ grund av saknande data för luftflödet till membrantanken inte gĂ„r att dra nĂ„gra slutsatser Ă€n sĂ„ tyder dessa initiala mĂ€tningar Ă€ndĂ„ pĂ„ högre lustgasemissioner frĂ„n MBR-piloten jĂ€mfört med mĂ€tningar i IVLs MBR-pilot vid Hammarby Sjöstadsverk samt jĂ€mfört med nuvarande reningsprocess vid HimmerfjĂ€rdsverket. - Resultaten för rening av lĂ€kemedelsrester och PFAS för de tvĂ„ MBR-GAK-pilotlinjerna visar en fortsatt bra reningseffektivitet Ă€ven om en förvĂ€ntat avtagande effekt med ökade antal behandlade bĂ€ddvolymer observerades. Ett kolbyte har fortfarande inte behövts och PFOS-reningen sker fortfarande frĂ€mst i MBR-processen. Medan första pilotlinjen bekrĂ€ftar principförslaget sĂ„ visar den andra pilotlinjen och övergripande resultat att signifikanta resurs- och kostnadsbesparingar kan Ă„stadkommas jĂ€mfört med konventionell design om resultaten frĂ„n pilotförsöken lĂ€ggs som grund för en framtida fullskaleimplementering. - Olika Ă„tgĂ€rder som rekommenderades i en genomförd utredning för att minska skumproblemet i piloten och för att undersöka en möjlig hantering i framtida HimmerfjĂ€rdsverket visar ett minskat skumtĂ€cke i piloten. Ifall det beror pĂ„ en minskad skumbildning eller ett effektivt avdrag av skummet kvarstĂ„r dock att utreda
Resultat frÄn FoU-samarbete Syvab-IVL : à rsredovisning för 2020 - 2021
Dagens reningsverk stĂ„r inför flera utmaningar sĂ„som ökad belastning, skĂ€rpta reningskrav, ett förĂ€ndrat klimat, krav pĂ„ ökad resurseffektivitet, en mer hĂ„llbar slamhantering och minskad miljöpĂ„verkan frĂ„n verksamheten. I en strĂ€van att nĂ„ mer hĂ„llbara lösningar för avloppsvattenrening och slamhantering har IVL Svenska Miljöinstitutet och Syvab haft ett lĂ„ngsiktigt forskningssamarbete. Under 2020 och 2021 har olika aktiviteter inom omrĂ„dena klimat- och miljöpĂ„verkan, slamhantering och processoptimering genomförts. NĂ„gra av de aktiviteter som redovisas i denna rapport Ă€r fortfarande under genomförande och fortsĂ€tter Ă€ven under 2022.  NĂ„gra resultat frĂ„n 2020/21 Ă„rs arbete Ă€r följande: - En simulering av framtida HimmerfjĂ€rdsverket 2030 med olika realistiska inflöden dĂ€r infiltration och snabb avrinning varierats visar att mĂ€ngden tillskottsvatten i inflödet pĂ„verkar reningsverkets miljöpĂ„verkan. Framför allt en förĂ€ndrad infiltration som ger ett minskat inflöde resulterar i en kraftig minskning av övergödningspotentialen, förbrukning av fossila resurser, klimatpĂ„verkan, försurningspotential och förbrukningen av materialresurser. - LutsgasmĂ€tningarna i den nya rejektvattenbehandlingen indikerade att 0,3 % av inkommande totalkvĂ€ve emitterades som lustgas vilket Ă€r en total Ă„rlig lustgasemission frĂ„n processen pĂ„ ca 330 kg N2O/Ă„r eller 117,5 ton koldioxidekvivalenter Ă„rligen. Dessa emissioner Ă€r mycket lĂ€gre jĂ€mfört med mĂ€tningar i den tidigare deammonifikationsprocessen. Vid periodvisa problem i demonprocessen uppgĂ„r lustgasemissionerna dock till samma storleksordning som frĂ„n den tidigare deammonifikationsprocessen. - EmissionsmĂ€tningar i huvudlinjen visade en genomsnittlig N2O-emissionsfaktor pĂ„ ca 0,42 % (N2O-N/NH4-N-belastning). Vid en delvis hĂ€mning av nitrifikationen under mĂ€tperioden v41 kunde högre utslĂ€pp av lustgas (1 % N2O-N/NH4-N-belastning) observeras. Vid en mer stabil nitrifikation minskar Ă€ven lustgasemissioner igen till en emissionsfaktor pĂ„ <0,4 %. - MĂ€tningar för att kvantifiera vĂ€xthusgasemissioner gjordes Ă€ven i MBR-pilotanlĂ€ggningen och ett medelvĂ€rde för lustgasemissionsfaktorn pĂ„ ca 0,36 % N2O-N/NH4-N-belastning med ett högsta vĂ€rde pĂ„ 1,33 % berĂ€knades. Ăven om det pĂ„ grund av saknande data för luftflödet till membrantanken inte gĂ„r att dra nĂ„gra slutsatser Ă€n sĂ„ tyder dessa initiala mĂ€tningar Ă€ndĂ„ pĂ„ högre lustgasemissioner frĂ„n MBR-piloten jĂ€mfört med mĂ€tningar i IVLs MBR-pilot vid Hammarby Sjöstadsverk samt jĂ€mfört med nuvarande reningsprocess vid HimmerfjĂ€rdsverket. - Resultaten för rening av lĂ€kemedelsrester och PFAS för de tvĂ„ MBR-GAK-pilotlinjerna visar en fortsatt bra reningseffektivitet Ă€ven om en förvĂ€ntat avtagande effekt med ökade antal behandlade bĂ€ddvolymer observerades. Ett kolbyte har fortfarande inte behövts och PFOS-reningen sker fortfarande frĂ€mst i MBR-processen. Medan första pilotlinjen bekrĂ€ftar principförslaget sĂ„ visar den andra pilotlinjen och övergripande resultat att signifikanta resurs- och kostnadsbesparingar kan Ă„stadkommas jĂ€mfört med konventionell design om resultaten frĂ„n pilotförsöken lĂ€ggs som grund för en framtida fullskaleimplementering. - Olika Ă„tgĂ€rder som rekommenderades i en genomförd utredning för att minska skumproblemet i piloten och för att undersöka en möjlig hantering i framtida HimmerfjĂ€rdsverket visar ett minskat skumtĂ€cke i piloten. Ifall det beror pĂ„ en minskad skumbildning eller ett effektivt avdrag av skummet kvarstĂ„r dock att utreda
Metrics for environmental compensation : A comparative analysis of Swedish municipalities
Environmental compensation (EC) aims at addressing environmental losses due to development projects and involves a need to compare development losses with compensation gains using relevant metrics. A conceptual procedure for computing no net loss is formulated and used as a point of departure for a comparative analysis of metrics used by five Swedish municipalities as a part of their EC implementation in the spatial planning context of detailed development plans. While Swedish law does not require EC in this context, these municipalities have still decided to introduce EC requirements for development projects that occur on municipality-owned land and to promote voluntary EC among private actors in development projects on private land. There is substantial variation across the municipalities studied with respect to both metrics and attributes subject to measurement, but there are also similarities: The attributes considered when assessing the need for EC in conjunction with development are not only about nature per se, but also about recreational opportunities and other types ecosystem services; semi-quantitative metrics such as scores are common while quantitative or monetary metrics are rare; and metrics are rarely applied to assess compensatory gains, focusing instead on losses from development. Streamlining across municipalities might be warranted for increasing predictability and transparency for developers and citizens, but it also introduces considerable challenges such as a need for developing consistent guidelines for semi-quantitative metrics, and to handle substitutability issues if metrics are not only applied on individual attributes but also on groups of attributes. The broad scope of attributes used by the municipalities is in line with an international tendency to broaden EC to include not only biodiversity aspects but also ecosystem services. Moreover, the EC systems applied by the municipalities are of particular importance for highlighting the crucial role of environmental management for maintaining and enhancing biodiversity and ecosystem services not only in areas having formal protection status but also in the everyday landscape. The municipalitiesâ experience and strengths and weaknesses associated with their EC systems are therefore relevant also in an international perspective.MuniCom
Ekologisk kompensation som styrmedel i kommunal planering
Projektet har undersökt erfarenheter av och förutsĂ€ttningar för att tillĂ€mpa ekologisk kompensation inom ramen för den kommunala planeringen. Inom olika delstudier har projektet undersökt ekologisk kompensation som styrmedel, tillĂ€mpningen av skadelindringshierarkin, utformningen av kompensationsmodeller och rutiner, anvĂ€ndningen av olika modeller för berĂ€kning av förluster och vinster inom kompensationsprojekt, samt allmĂ€nhetens preferenser för olika kompensationsalternativ. Projektet har genomförts i nĂ€ra samarbete med Helsingborgs och Lomma kommun, och Kommunförbundet SkĂ„ne har varit projektets kommunikationspartner och arrangör av flera större möten och workshopar med tjĂ€nstemĂ€n frĂ„n mĂ„nga kommuner i SkĂ„ne. ...The project has investigated experiences of and prerequisites for applying environmental compensation within a municipal planning context. The project has examined environmental compensation as a policy instrument, the application of the mitigation hierarchy, the design of compensation models and procedures, the use of different frameworks for assessing losses and gains, and the publicâs preferences for different compensation options. The project has been carried out in close co-operation with Helsingborg and Lomma municipalities. Kommunförbundet SkĂ„ne has been the projectâs communication partner and organizer of several major meetings and workshops with officials from many municipalities in SkĂ„ne. ...Ekologisk kompensation som styrmedel â ett kommunperspektiv (MuniComp
Environmental compensation as a policy tool in Swedish municipal planning
In the struggle to reach the national environmental policy objectives, environmental compensation has emerged as a possible policy tool that may contribute to achieving the objectives. In Sweden, environmental compensation is legally mandated mainly in cases of exploitation within Natura 2000 areas and nature reserves, which is handled through the Swedish Environmental Code. In contrast, regulatory support is weak when it comes to compensation for impacts arising from municipal development (e.g., housing, schools, hospitals, local roads, etc), even though detailed development planning is required through the Planning and Building Act. Despite this, some municipalities have voluntarily mainstreamed environmental compensation into their planning processes. In the research project âMuniCompâ (2018-2020) we investigate the more progressive use of environmental compensation in planning in two Southern Swedish municipalities, Lomma and Helsingborg (in the province of SkĂ„ne). We analyze the models and processes of compensation used, and planning cases where compensation have been applied, in terms of general aspects and criteria for environmental compensation and in light of the constraints of the Swedish legislative context. In the presentation, the compensation models and some of the results from the compensation cases will be presented