8 research outputs found
Social inequalities in self-reported refraining from health care due to financial reasons in Sweden: health care on equal terms?
Mental health symptoms in relation to socio-economic conditions and lifestyle factors â a population-based study in Sweden
Neighbourhood characteristics, social capital and self-rated health - A population-based survey in Sweden
<p>Abstract</p> <p>Background</p> <p>In previous public health surveys large differences in health have been shown between citizens living in different neighbourhoods in the Ărebro municipality, which has about 125000 inhabitants. The aim of this study was to investigate the determinants of health with an emphasis on the importance of neighbourhood characteristics such as the influence of neighbourhood social cohesion and social capital. The point of departure in this study was a conceptual model inspired by the work of Carpiano, where different factors related to the neighbourhood have been used to find associations to individual self-rated health.</p> <p>Methods</p> <p>We used data from the survey 'Life & Health 2004' sent to inhabitants aged 18-84 years in Ărebro municipality, Sweden. The respondents (n = 2346) answered a postal questionnaire about living conditions, housing conditions, health risk factors and individual health. The outcome variable was self-rated health. In the analysis we applied logistic regression modelling in various model steps following a conceptual model.</p> <p>Results</p> <p>The results show that poor self-rated health was associated with social capital, such as lack of personal support and no experience of being made proud even after controlling for strong factors related to health, such as age, disability pension, ethnicity and economic stress. Also the neighbourhood factors, housing area and residential stability were associated with self-rated health. Poor self-rated health was more common among people living in areas with predominately large blocks of flats or areas outside the city centre. Moreover, people who had lived in the same area 1-5 years reported poor health more frequently than those who had lived there longer.</p> <p>Conclusions</p> <p>The importance of the neighbourhood and social capital for individual health is confirmed in this study. The neighbourhoods could be emphasized as settings for health promotion. They can be constructed to promote social interaction which in turn supports the development of social networks, social support and social capital - all important determinants of health.</p
Reasons for non-participation in a parental program concerning underage drinking: a mixed-method study
Att höra eller nĂ€stan inte höra : Liv & hĂ€lsa ung 2005 och 2007 i Ărebro lĂ€n
I linje med FN:s barnkonvention och Konventionen om rÀttigheter förpersoner med funktionshinder ska ungdomars röst göras hörd. Den hÀrrapporten bygger helt pÄ ungdomars uppgifter om sin verklighet.Studierna Liv & hÀlsa ung 2005 och 2007 visar att i den reguljÀra skolanupplever drygt fem procent av eleverna att de har ett funktionshinder nÀrdet gÀller hörseln och de rapporterar ofta en utsatt situation. Det finns Àven hörselskadade ungdomar pÄ specialskolan/riksgymnasiet för döva och hörselskadade. De hörselskadade ungdomarna Àr en grupp som rapporterar en mÀngd hÀlsorelaterade problem, mÄnga kÀnner sig mobbade av kamrater eller krÀnkta av vuxna i skolan. Det Àr ocksÄ en grupp som förhÄllandevis ofta rapporterar bruk av alkohol, tobak och narkotika. De kan Àven ha andra funktionsnedsÀttningar eller tinnitus. De hörselskadade ungdomarna Àr en högriskgrupp som behöver uppmÀrksammas och fÄ ett bÀttre anpassat stöd. Det behövs fördjupade studier hur stödet kan utformas pÄ ett relevant sÀtt, speciellt gÀller det dem med flera funktionshinder. För att göra detta Àr det viktigt att ungdomarna sjÀlva involveras i arbetet. Fördjupade studier behövs ocksÄ om hur hörselskadade ungdomars delaktighet i den reguljÀra skolan kan förbÀttras samt om vad som skapar exempelvis stress, trötthet och olyckor. Det behövs ÄtgÀrder för att minska den mobbning som sker och inte minst minska det ungdomar rapporterar om krÀnkning frÄn vuxna. Det behövs riktade insatser för att öka de hörselskadade ungdomarnas simkunnighet och fysiska aktivitet. Det Àr ocksÄ av stor betydelse för de hörselskadade och döva ungdomarna att det finns kompetent tvÄsprÄkig (svenska och teckensprÄk) personal pÄ ungdomsmottagningar och barnahus
Att höra eller nĂ€stan inte höra : Liv & hĂ€lsa ung 2005 och 2007 i Ărebro lĂ€n
I linje med FN:s barnkonvention och Konventionen om rÀttigheter förpersoner med funktionshinder ska ungdomars röst göras hörd. Den hÀrrapporten bygger helt pÄ ungdomars uppgifter om sin verklighet.Studierna Liv & hÀlsa ung 2005 och 2007 visar att i den reguljÀra skolanupplever drygt fem procent av eleverna att de har ett funktionshinder nÀrdet gÀller hörseln och de rapporterar ofta en utsatt situation. Det finns Àven hörselskadade ungdomar pÄ specialskolan/riksgymnasiet för döva och hörselskadade. De hörselskadade ungdomarna Àr en grupp som rapporterar en mÀngd hÀlsorelaterade problem, mÄnga kÀnner sig mobbade av kamrater eller krÀnkta av vuxna i skolan. Det Àr ocksÄ en grupp som förhÄllandevis ofta rapporterar bruk av alkohol, tobak och narkotika. De kan Àven ha andra funktionsnedsÀttningar eller tinnitus. De hörselskadade ungdomarna Àr en högriskgrupp som behöver uppmÀrksammas och fÄ ett bÀttre anpassat stöd. Det behövs fördjupade studier hur stödet kan utformas pÄ ett relevant sÀtt, speciellt gÀller det dem med flera funktionshinder. För att göra detta Àr det viktigt att ungdomarna sjÀlva involveras i arbetet. Fördjupade studier behövs ocksÄ om hur hörselskadade ungdomars delaktighet i den reguljÀra skolan kan förbÀttras samt om vad som skapar exempelvis stress, trötthet och olyckor. Det behövs ÄtgÀrder för att minska den mobbning som sker och inte minst minska det ungdomar rapporterar om krÀnkning frÄn vuxna. Det behövs riktade insatser för att öka de hörselskadade ungdomarnas simkunnighet och fysiska aktivitet. Det Àr ocksÄ av stor betydelse för de hörselskadade och döva ungdomarna att det finns kompetent tvÄsprÄkig (svenska och teckensprÄk) personal pÄ ungdomsmottagningar och barnahus