7 research outputs found
Ilman laadun seuranta Turun ja Porin läänissä. Tausta-alueen bioindikaattori- ja maaperäseurannan käynnistäminen
Tietojohtaminen
Tieto on aina ollut kaiken inhimillisen toiminnan peruste. Sen tärkeys yritysten ja myös julkisen sektorin organisaatioiden keskeisenä resurssina on kuitenkin laajasti ymmärretty vasta 1990-luvun lopulta alkaen. Nykyisin tiedon ja sen johtamisen tärkeyttä ei juuri tarvitse perustella. Tarvitsemme välineitä, joiden avulla tietoa eri muodoissaan voidaan johtaa ja kehittää.
Tietojohtaminen on nuori tieteenala, ja sen käsitteet ovat vielä vakiintumattomia. Tieto ja siihen liittyvät ilmiöt ovat monimutkaisia ja abstrakteja. Jotta näitä asioita voidaan kehittää, tarvitaan täsmällisiä käsitteitä, joilla asioista voi puhua ja kirjoittaa. On myös tärkeää, että tietojohtamisen parissa työskentelevät henkilöt hallitsevat tietyt peruskäsitteet. Yksi ja ehkä keskeisin tämän kirjan tavoite onkin luoda ymmärrystä tietojohtamiseen liittyvistä käsitteistä ja siitä, miten ne liittyvät toisiinsa.
Kirja on tarkoitettu tietojohtamisen opintoja yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa aloitteleville henkilöille perusoppikirjaksi, sekä myös asiantuntijoille ja johtajille, jotka soveltavat tietojohtamista käytännössä. Sekä tieto että johtaminen ovat isoja sanoja, kuten myös niiden yhdistelmä tietojohtaminen. Näin ollen tietojohtamista ei tule määritellä liian kapeasti. Tässä hengessä on kirjoitettu myös tämä kirja.
Tietojohtamisen koulutusohjelma perustettiin Tampereen teknilliseen yliopistoon 1999. Reilun kymmenen vuoden aikana yliopistossa on julkaistu alalta kymmeniä väitöskirjoja, satoja muita opinnäytteitä, tieteellisiä artikkeleja ja myös lukuisia aiheeseen liittyviä kirjoja ja tutkimusraportteja. Käsillä oleva kirja on kuitenkin ensimmäinen alan suomenkielinen perusteos. Sen kirjoittamiseen on osallistunut lukuisa joukko tietojohtamisen opettajia ja tutkijoita. Se on vuoropuhelun tulos ja lyhyt johdanto tietojohtamisen maailmaan, jota kohtaan se toivottavasti herättää lukijansa uteliaisuuden
NAMHUB-ekosysteemin valmisteluprojektin loppuraportti:Preparatory project for a formation of an ecosystem to developing markets “NAMHUB“: Green, safe and smart transport and logistics hub to Namibia
NAMHUB-ekosysteemin valmisteluprojektin loppuraportti:Preparatory project for a formation of an ecosystem to developing markets “NAMHUB“: Green, safe and smart transport and logistics hub to Namibia
Planning the Bothnian Sea
In all parts of the world the sea is a source of life, of energy, of food, of commerce, of fun. Its water, wind, and waves are all in demand – as a playground for pleasure-seekers and nature-lovers, as a highway for international commerce, as a home for unique communities of wildlife and people. All this is also true for the Bothnian Sea, a part of the northern European Baltic Sea between Finland and Sweden.
The Bothnian Sea is used by two neighbouring highly developed societies. There are many demands on its resources, and its open spaces are highly coveted areas for developments such as wind power farms. This relatively sparsely habitated corner of the world is also, at least at times, a place of wild seas and ancient heritage.
Like planning on land, maritime spatial planning is a process that has to incorporate ideals of the public good and the various politically-anchored ways to define this, taking in to account private development interests as well as the physical realities of limited natural resources and fragile ecosystems.
This book provides an introduction to the Bothnian Sea and the ideas around maritime spatial planning for its offshore areas. We have tried to present a balance between the perspectives of competing interests. As this has been a pilot initiative, we have not aimed to give you ready answers, but instead try to provoke further debate. The Bothnian Sea and its future are in your hands.
The edito
Tietojohtaminen
Tieto on aina ollut kaiken inhimillisen toiminnan peruste. Sen tärkeys yritysten ja myös julkisen sektorin organisaatioiden keskeisenä resurssina on kuitenkin laajasti ymmärretty vasta 1990-luvun lopulta alkaen. Nykyisin tiedon ja sen johtamisen tärkeyttä ei juuri tarvitse perustella. Tarvitsemme välineitä, joiden avulla tietoa eri muodoissaan voidaan johtaa ja kehittää. Tietojohtaminen on nuori tieteenala, ja sen käsitteet ovat vielä vakiintumattomia. Tieto ja siihen liittyvät ilmiöt ovat monimutkaisia ja abstrakteja. Jotta näitä asioita voidaan kehittää, tarvitaan täsmällisiä käsitteitä, joilla asioista voi puhua ja kirjoittaa. On myös tärkeää, että tietojohtamisen parissa työskentelevät henkilöt hallitsevat tietyt peruskäsitteet. Yksi ja ehkä keskeisin tämän kirjan tavoite onkin luoda ymmärrystä tietojohtamiseen liittyvistä käsitteistä ja siitä, miten ne liittyvät toisiinsa. Kirja on tarkoitettu tietojohtamisen opintoja yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa aloitteleville henkilöille perusoppikirjaksi, sekä myös asiantuntijoille ja johtajille, jotka soveltavat tietojohtamista käytännössä. Sekä tieto että johtaminen ovat isoja sanoja, kuten myös niiden yhdistelmä tietojohtaminen. Näin ollen tietojohtamista ei tule määritellä liian kapeasti. Tässä hengessä on kirjoitettu myös tämä kirja. Tietojohtamisen koulutusohjelma perustettiin Tampereen teknilliseen yliopistoon 1999. Reilun kymmenen vuoden aikana yliopistossa on julkaistu alalta kymmeniä väitöskirjoja, satoja muita opinnäytteitä, tieteellisiä artikkeleja ja myös lukuisia aiheeseen liittyviä kirjoja ja tutkimusraportteja. Käsillä oleva kirja on kuitenkin ensimmäinen alan suomenkielinen perusteos. Sen kirjoittamiseen on osallistunut lukuisa joukko tietojohtamisen opettajia ja tutkijoita. Se on vuoropuhelun tulos ja lyhyt johdanto tietojohtamisen maailmaan, jota kohtaan se toivottavasti herättää lukijansa uteliaisuuden